98. Az adásvételi szerződés

Fogalma
•	Dologtulajdonának vételár fejében való átruházása
•	Külön rendelkezés hiányában az összes többi tulajdonátruházó visszterhes szerződés háttérnormái
•	Adásvételi szerződés alapján az eladó köteles a dolog tulajdonjogát a vevőre átruházni, és a dolgot a birtokába átadni a vevő pedig köteles a vételárat megfizetni és a dolgot átvenni
•	Konszenzuális szerződés Ptk. 365-378. §

Alanyai:
•	Eladó és vevő – bármely jogképes polgárjogi jogalany
•	Korlátozottan cselekvőképes – törvényes képviselője hozzájárulása kell hozzá
•	Cselekvőképtelen: nevében a törvényes képviselője köthet ügyletet
•	Több vevő – közösen szereznek tulajdonjogot
•	Több eladó – részesednek a vételárban
•	Ingatlan adásvételhez a területileg illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal engedély kell hozzá

Tárgya:
•	Bármely forgalomképes ingó, ingatlan, vagyoni értékű jog, jövőben remélt dolog
•	Forgalomképes: nincs kivonva a forgalomból, ezt csak törvénnyel vagy szerződéssel lehet korlátozni vagy kizárni
•	Forgalomképtelen dolgok elidegenítése semmis
•	Ha a dolgon másnak használati joga van, az az elidegenítést nem zárja ki, viszont csak teherrel együtt idegeníthető el
•	Mezőgazdasági ingatlanok esetében az adásvétel hatálya csak akkor terjed ki a felszerelésre és jószágra is, ha abban kifejezetten így állapodtak meg a felek
•	Földtörvény korlátozásai: max 300 hektár, 6000 aranykorona, gazdálkodó szervezetek: max 2500 hektár, max 50000 aranykorona

Tartalma:
Eladó:
•	Tulajdonjog átruházása
•	ezalatt nem adhatja el másnak a dolgot, nem terhelheti meg
•	Jogszavatosság
•	3. Személynek nincsen olyan joga, ami a tulajdonjog megszerzését akadályozza vagy korlátozza, illetőleg azért, hogy az adásvétel tárgyát képező dolog megfelel a szerződésben, 8 illetve a jogszabályban lévő feltételeknek
•	ha mégis van ilyen személy, a vevő elállhat a szerződéstől, vagy kártérítést követelhet
•	előtte határidő tűzésével köteles felhívni az eladót, hogy az akadályokat hárítsa el
•	az eladó jó és rosszhiszeműségének nincs jelentősége az elállási jog vonatkozásában, viszont az abból eredő károkért való felelősség vonatkozásában nem mindegy
•	jóhiszemű: csak a szerződés megkötéséből eredő károkért felel, rosszhiszemű az egész kárt köteles megtéríteni
•	tehermentesítést követelheti vevő, ah 3. Személy tulajdonjoga korlátozza a tulajdonszerzést határidőt tűzhet, amely eredménytelen eltelése után a vevő a rendelkezésére álló összegből vagy egyébként az eladó terhére tehermentesítheti 
•	ha  a tehermentesítés lehetetlen, vagy aránytalan költséggel jár, a tehet átvállalása fejében a vételár megfelelő csökkentését követelhetik
•	nem illetik meg a  vevőt ezek a jogok, hogy a szerződés kötésekor tudnia kellett, hogy a dolgon korlátozástól mentes tulajdonjogot nem szerezhet m kivélve, hogy az eladó a vevő korlátozástól mentes tulajdonszerzésért jótállt
•	a jelzálogtól való mentességért az eladó akkor is szavatol, ha arról a vevő tudott
•	kellékszavatosság
•	szerződés kötéskor megvannak a dologba a szerződés és a törvény által előírt tulajdonságok
•	az eladó felel minden olyan hibákért, hiányosságokért, amelyek más az eladáskor is fennálltak
•	kellékszavatosság szabályi minden egyes szerződésre érvényesek, és nincs különbség tekintetben sem, hogy üzleti tevékenységük során vagy azon kívül kötöttek szerződést
•	ezen kívül az eladó vállalhat jótállást azért, hogy a dolog rendeltetésszerű használatra alkalmas – a szavatosságnál szigorúbban felkel
•	dolog átadás:
•	rendelkezés tényleges lehetőségét biztosítja a vevőnek
•	tényleges átadás, vagy a dolog feletti hatalom átadásával is történhet
•	joghatásai:
•	birtokba adás: dolog hasznai a vevőt illetik meg, ő viseli a terheket, kiadásokat, kárveszély viselésének kötelezettsége
•	mind ingók, mind ingatlanok esetében érvényesülnek
•	mellékkötelezettségek: tájékoztatási, okirat-áradási kötelezettség, átadással kapcsolatos terhel viselése – ezek nemteljesítése szintúgy szerződésszegésnek minősül
•	okirat szolgáltatása: valamely tényről, körülményről való speciális tájékoztatása és igazolás 
•	átadással kapcsolatos költségek viselése: teljesítési helyre történő fuvarozás, dolog becsomagolása, ingatlan-nyilvántartási állapot rendezése
Vevő:
•	dolog átvétele és az ellenérték megfizetése – vételár: a szerződés szerűen felajánlott teljesítést a vevő köteles elfogadni, és a dolgot átvenni – birtokbavétel, és a szerződés szerű teljesítés ellenőrzése
•	ellenérték: felek szabadon határozzák meg mértékét és fizetésének módját
•	nem lehet feltűnően aránytalan a dolog értékéhez képest, mert ez megtámadás esetén szerződés érvénytelenségét eredményezheti
•	mellékötelezettség: szerződés megkötése, dolog átvételem ingatlan tulajdonjogának bejegyzésével járó költségek viselése – ügyvédi munkadíj, illeték, dolog árvételével és fuvarozásával kapcsolatos kiadások viselése

Különös nemei: - szerződés létrejötte vagy tartalma annyira speciális, hogy indokolt az alaptípustól való elhatárolásuk
Megtekintésre vétel:
•	vevő úgy köti meg a szerződést, hogy azt előzőleg nem látta. 
•	A szerződés hatálybalépése elválik annak megkötésétől – akkor hatályosul, ha a vevő a dolgot megtekintés után is megfelelőnek találta . a hatály a vevő nyilatkozatától függ
•	Szigorúbb szavatossági szabályok
•	Eladó nem szavatol azokért a hibákért, amelyeket a vevő a megtekintéskor felismerhetett

Próbára vétel:
•	Hatályba lépése elválik a megkötéstől - vevő a dolgot próbára átveszi, a próba alapján dönt a szerződés hatályba lépéséről
•	Nem szavatol az eladó az olyan hibákért, amelyeket a vevő a próba alatt felismerhetett

Minta szerinti vétel:
•	Az eladó a mintának megfelelő dolgot köteles szolgáltatni - reprezentálja a dolgot
•	Mintát meg kell őrizni, hogy a dolog mintával való megfelelőségét vizsgálni tudja, és az eltérést bizonyíthassa
•	Szavatosság: a minta felé nem ismerhető hibájáért az eladó akkor felel, ha a hiba a mintában is megvolt

Részrevétel:
•	A felek úgy állapodnak meg, hogy az átruházott dolog ellenértékét a vevő nem egy összegben, hanem meghatározott időpontokban több részletben fizeti meg – de a dolog a szerződés megkötése után a vételár tejes kiegyenlítése előtt más a birtokába kerül
•	Tulajdonjog: az átadás időpontjában átszáll a vevőre 
•	Az eladó IB kikötheti, hogy a részletek meg nem fizetése esetén eláll a szerződéstől, vagy megvonja a részletfizetés kedvezményét
•	Első mulasztás esetén ezzel a jogával nem élhet, csak akkor, ha erről  vevőt előre értesítette, és a teljesítésre egyidejűleg megfelelő határidőt szabott
•	Elállás: a dolgot köteles a vevő visszaadni, a használatért díjat köteles fizetni, meg köteles téríteni a kárt, amely a rendeltetésszerű használtból következő értékcsökkenést meghaladja
•	Részletfizetési kedvezmény megvonása: egyösszegű vételárat kell megfizetnie
•	Nem ugyanaz, mint a pénzintézet által nyújtott fogyasztási kölcsön

Elővásárlási jog
•	Vevőt illető egyoldalú jogosultság, amelynek jogosultját elsőbbséget biztosít a dolog megvételére
•	Csak adásvételnél létezik, és attól él, hogy a vevő értesült az eladó szándékáról
•	Keletkezése:
•	Törvény, felek IB megállapodása. A jogszabályi elővásárlási jog megelőzi a szerződésest
•	Ptk: tulajdonközösség esetén a tulajdonostársak, a föld tulajdonosának az építményre, az építmény tulajdonosának a földre
•	Kft tagjai vagy a taggyűlés által kijelölt személy, ha valamelyik tag üzletrészének eladását határozza el
•	Vételi ajánlatot a tulajdonos köteles a jogosulttal közölni
•	Kivéve, ha ez rendkívüli nehézséggel járna
•	A jogosult az ajánlatot elfogadja – létrejön a szerződés, mindig a legkedvezőbb ajánlat tevőjével kötik meg
•	Ha a vevő jóhiszeműen szerzet meg a tulajdonjogot, az elővásárlási jog jogosultja kártérítést követelhet
•	Ha azt az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzik, mindenkivel szemben hatályos lesz
•	Nem minősül átruházásának, ha a gazdálkodó szervezet kijelöl egy személyt aki azt a jogot gyakorolja

Visszavásárlási jog
•	Az előző tulaj javára meghatározott vételi jogosultság – legfeljebb az adásvételi szerződéstől számított 5 évre köthető ki
•	Feltételezhető, hogy a tulaj úgy adja el a dolgot, hogy fenntartja magának a jogot, hogy egy későbbi időpontban egyoldalú nyilatkozattal azt visszavegye –csak az eladó lehet a későbbi szerződés vevője
•	Kötelezettje felelős a visszavásárlás meghiúsulásáért és csorbulásáért, ha azonban a dolog a volt vevőnek fel nem róhatóan elpusztul, megszűnik a visszavásárlási jog 
•	Elővásárlási jog szabályi mögöttesen alkalmazandók

Vételi jog
•	Egyoldalú jogosultságot biztosít a jogosultnak, hogy szerződést hozzon létre
•	Leghosszabb időtartama 5 év lehet mindig határozott időre szól
•	Tárgya: lehet bármilyen forgalomképes dolog – viszonylag gyakori az értékpapír ügyletek körében
•	Vételi jog alóli kötelezettség alól mentesíti a bíróság a tulajt, ha bizonyítja, ha viszonyaiban olyan lényeges módosulás állt, be melynek folytán a kötelezettségek teljesítés többé tőle nem várható el
•	Mögöttes szabályok: elővásárlási jog

Csere:
•	Sajátossága, hogy az ellenszolgáltatást nem pénzben, hanem mindkét fél főkötelezettsége dologszolgáltatás teljesítése
•	Dolog tulajdonjogának kölcsönös átruházására vállalnak kötelezettséget
•	Adásvétel szabályit kell alkalmazni
•	Nemzetközi kereskedelemben elterjedt formája a barter, amely abban különbözik a cserétől, hogy tárgya mindig kereskedelmi áru

Barter
•	elsősorban a nemzetközi kereskedelemben ismert fogalom, a nagy világgazdasági válság idején került felszínre
•	pénz helyett általánosan elismert csereeszközt fogadnak el
•	Fogalma:
•	tágabb: csereügyletek valamennyi formája
•	szűkebb: klasszikus nemzetközi árucsereügylet
•	típusai: 
•	barter: klasszikus árucsere, az árukat csak mennyiség tekintetében kötik össze, , általában az árumozgás egyidőben zajlik le rövidlejáratú ügylet
•	kompenzációs ügylet: nincs pénzmozgás, de az áruk értékér devizában megállapítják – teljes kompenzáció (teljes egészében árut vásárol), részleges kompenzációs ügylet (meghatározott százalékért fogad el árut)
•	viszontvásárlás: ellenügylet, áruja ellenértéknek meghatározott százalékát partnerétől árut vásárol vagy vásároltat meghatározott időn belül. mindkét esetben van áru és pénzmozgás is
•	visszavásárlás: csereügylet hosszúlejáratú formája: termék ellenértékét berendezéssel előállított eredménytermékkel fizetik meg. közös kockázatviselés
•	offset ügylet: nemzetközi piacon repülőgép, hadi- és űripar csúcstechnológiák és nagy értékű szolgáltatások csereügylete. az exportőr arra vállalkozik, hogy vevője termékeinek a piacon vevőt talál, azokat piacra segíti, de a felek az együttműködéstől a közös beruházásokig többféle módon összekapcsolódhatnak
•	jogviszony keletkezése:
•	konszenzuál-szerződés
•	kikényszerített csereügyletek: állami akarat-elhatározásból jönnek létre
•	ha a felek akarata nem csereügyletre irányul, hanem a vevő fizetésképtelensége vagy fizetési hajlandóságának hiánya alakítja át az ügyletet utólag barterré
•	alanyok:
•	állam, kormányok, kereskedők
•	általában két alany jelenik meg, de van mód többlábú körügyletre is
•	tárgya: 
•	kölcsönös tulajdon-átruházás
•	közvetett tárgya: bármely áruféleség
•	tartalma:
•	mindkét fél eladó is meg vevő is
•	főkötelezettség: tulajdonjog átruházása, dolog birtokba adása – jog és kellékszavatosság
•	mellékkötelezettség: tájékozató, a használati utasítás, bizonylatok átadása
•	jogviszony megszűnése
•	teljesítéssel

Távollévők között létrejött szerződés 
•	elektronikus kereskedelem – gyors, áru árát növelő költségek csökkenthetők: marketing, tranzakciós és egyéb költségek
•	veszélyei: fogyasztók megtévesztésének, félrevezetésének lehetősége
•	a vevő földrajzilag más helyen van, mint az eladó
•	nincs lehetősége a dolog, szolgáltatás megvizsgálására
•	fontos a megfelelő fogyasztóvédelmi garanciák kiépítése 97/7/EC irányelv – 17/1995. Korm. rendelet, amely 1999. Március 1-én lépett életbe
Fogalma:
•	a felek személyes találkozása nélkül, a kizárólag távközlései használat útján jön létre a szerződés
•	távközlő eszköz: amely távollevő felek szerződési nyilatkozatainak megtételére alkalmas (nyomtatvány, szabványlevél, sajtóban közzétett, megrendelőlappal ellátott hirdetés, katalógus, telefon, automata készülék, rádió, videtelefon, videofax, e-mail, fax, televízió
Előzetes tájékoztatási kötelezettség: 
•	a gazdálkodó szervezet a szerződés megkötése előtt köteles a fogyasztót tájékoztatni:
•	a gazdálkodó szervezet neve, székhelye, nyilvántartásba vételi száma, adószáma, telefonszáma
•	dolog / szolg lényeges tulajdonságai
•	ellenszolgáltatás, ideértve a kapcsolódó terhek
•	szállítás költségei
•	elállás joga
•	fizetés módja és a teljesítés, szállítás egyéb feltételei
•	távközlő eszköz használatának díja, ha az alapdíjtól eltérően alakul
•	ajánlati kötöttség ideje
•	folyamatos szolgáltatás eseté szerződés legrövidebb időtartama

IB tájékoztatás:
•	az előzetes tájékoztatást az eladónak a szerződés megkötése előtt kellő időben, de legkésőbb a szerződés megkötésekor IB meg kell ismételnie
•	részletesen tartalmaznia kell az 
•	elállási jog gyakorlásának feltételeit, módját és körülményeit
•	szavatosság, jótállás
•	kiegészítő szolgáltatások (alkatrészek, javítószolgálat) feltéteti
•	fogyasztói kifogások érvényestésére nyitva álló telephely, szervezeti egység címe
•	határozatlan időre szóló, vagy 1 évnél hosszabb határozott idejű szerződés megszűnésének lehetőségei
Fogyasztó feltétlen elállási joga:
•	szerződés kötéstől számított 8 munkanapon belül indoklás és kártérítés nélkül elállhat a szerződéstől (cooling off)  fogyasztó bármikor meggondolhatja magáz
Teljesítés:
•	a gazdálkodó szervezet köteles a dolgot a vevő részére átadni
•	eltérő megállapodás alapján a szerződést a fogyasztótól kapott IB felszólítás kézhezvételétől számított 30 napon belül kell teljesíteni
•	megállapodhatnak a felek úgy, hogy az eladó teljesíthet úgynevezett helyettesíthető áruval is n- erről és feltételeiről a vevőt köteles pontosan és egyértelműen tájékoztatni

Bizonyítási teher:
•	a gazdálkodó szervet terheli
•	tájékoztatási kötelezettségének eleget tett
•	határidőre vonatkozó előírásoknak eleget tett
•	beszerezte a fogyasztó hozzájárulását, hogy a szerződéskötéshez faxot vagy automatát használjon

Rendelés nélküli teljesítés:
•	inercia szerződés
•	terjedőben vannak az efféle küldözgetések, a jogszabály kimondja, hogy ha a gazdálkodó szervezet rendelés nélkül küld árut, teljesíti a szolgáltatást, azért semmiféle ellenszolgáltatást nem követelhet a fogyasztótól

A fogyasztó hátrányára való eltérés tilalma
•	a rendelet szabályi egyoldalúan kógensek
•	még a fogyasztó beleegyezése esetén sem lehet ezektől eltérni

A házaló kereskedelem: (door to door sale)
•	nem a fogyasztó keresi fel a kereskedőt, hanem ő keresi fel a fogyasztót munkahelyén, otthonában, egyéb tartózkodási helyén
•	indokolt a fogyasztók fokozottabb védelme, mert nincs lehetősége hosszasan mérlegelni, összehasonlítani
•	44/1998. Korm rendelet
•	Fogalma: eladó üzletén kívül kötött szerződés, amelynek útján a fogyasztónak az árut értékesítik
•	Vésér, piac, csarnok, lakás, munkahelyen megkötött szerződések
•	Kivéve, a fogyasztó kezdeményezi a szerződés megkötését
•	Csak közismert rendeltetésű áru forgalmazható, és bontatlan ipari csomagolású
•	Nem forgalmazhatók:
•	Jövedéki termék
•	Vetőmag, növényi szaporítóanyag, növényvédő szer, növényvédelmi célú és termelésű anyag
•	Kábítószer, pszichotrop anyag, gyógyszer, gyógyító hatású más készítmény
•	Veszélyesnek minősülő anyag s készítmény
•	Tűz és robbanásveszélyes anyag
•	Veszélyes hulladék, leválasztott anyag
•	Nemesfém, drágakő, abból készült ékszer, dísztárgy
•	Élelmiszer – a zöldség és gyümölcs kivételével, gomba nem értékesíthető így
•	Olyan áru, amely értékesítését külön jogszabály előzetes engedélyhez köti vagy tiltja, illetve csak üzletben engedi értékesíteni

A fogyasztó elállási JOGA
-	feltétlen elállási jog
-	8 napon belül indoklás és kártérítés nélkül
-	a vételárat és a szolgáltatás még igénybe nem vett részét arányosan járó díj része visszajár
-	nem gyakorolhatja az elállás jogát, ha a hibátlan árut csak tetemesen csökkent értékben tudja visszaszolgáltatni, illetőleg ha a szolgáltatást más egészében igénybe vette
-	ezek kogens szabályok

Az eladó kötelezettségei:
•	IB tájékoztatni a vevőt az elállás jogáról, annak a személynek a nevéről és székhelyről, akivel szemben ezeket a jogait érvényesítheti
•	Szerződés azonosításához szükséges adatokról
•	Fogyasztó részére külön jogszabályban meghatározottak szerint jótállási jegyet és magyarnyelvű használati utasítást

Felelősségi szabályok:
•	Ha az eladó 3. Személy ügynökeként vagy megbízása alapján kötötte a szerződést, a kötelezettségéért a megbízó és az eladó egyetemlegesen felelnek – bármelyikükkel szemben érvényesítheti a fogyasztó az igényeit
•	Kereskedő munkavállalójaként köt szerződést: a gazdálkodó szervezet felel a szerződésből eredő kötelezettségek megszegésével okozott károkért

Csomagküldő kereskedelem:
•	Ha a kereskedő kizárólag az áru ismertetőjét, katalógusát juttatja el a vásárlóhoz
•	Ténylegesen nem tekinti meg az árut, csak fénykép és mérettáblázat alapján választ
•	2/1994. Évi IKM miniszteri rendelt kötelezi a csomagküldő kereskedőt, hogy a katalógusban azonosítható módon nevezze meg
•	magát, székhelyt
•	üzletének címét
•	kereskedelmi tevékenység engedélyezési és nyilvántartási számát
-	megrendelés nélkül áru nem küldhető
Sajátos alanyú adásvétel szerződések
1.	Privatizáció:
-	indokolatlan súlyú állami tulajdon leépítése (magánszféra gazdasági súlyának növelése) és a pénzbevétel a célja
-	ÁPV Rt értékesítési kötelezettség az x > 25%-os részesedésű állami tulajdont a többi társtulajdonosnak fel kell ajánlania megvételre
-	értékesítés versenytárgyalásokon – szempontok: környezetkímélés, munkavállalók további sorsa, pótlólagos tőkebefektetések
-	vevőt ösztönző elemek: részletfizetés, hitelkonstrukciók, állami vállalti dolgozóknak nyújtott kedvezmények

2.	Állami és önkormányzati lakások értékesítése
-	társasházzá alakítják át – bérlőket elővásárlási jog illeti meg, fizetési kedvezmények
-	elővásárlási jog: bérlő, egyenesági rokonai – az ő hozzájárulásukkal
-	vételár: nem haladhatja meg a helyi forgalmi értéket, ha a jogosult vásárolja meg a lakást
-	részletfizetési kedvezmény: a teljes vételár megfizetésére legalább 25 év áll rendelkezésre, szerződés megkötésekor max a vételár 10 %-a kérhető
-	ha rövidebb idő alatt törleszt, árkedvezmény illeti meg

Sajátos tárgyú adásvételi szerződések
1.	Értékpapír adásvétele
a.)	Hagyományos, nyomdai úton előállított értékpapírok adásvétele
-	megtestesíti a benne foglalt jogot vagy kötelezettséget
-	általános szabályok a váltó átruházásának szabályai
-	csak feltétlen és teljes lehet
-	módja: attól függ, hogy az értékpapír 
-	bemutatóra szól: birtokba vétellel ruházható át, jogosítja a mindenkor tulajdonos
-	névre szóló: forgatmánnyal – IB nyilatkozat, csak az átruházónak alá kell írnia
b.)	Dematerializált értékpapír adásvétele:
-	Értékpapír törvényben elektronikus úton rögzített és továbbított, értékpapír-számlán nyilvántartott, és értékpapír – jogszabályban meghatározott – valamennyi kellékét azonosítható módon tartalmazó adat
-	számlavezető: elsődleges nyilvántartója
-	értékpapír-számla szerződést kötelem a forgalmazóval – egy adott ügyfél tulajdonában lévő, azonos értékpapírfajtába tartozó dematerializált értékpapírok nyilvántartására szolgál
-	számlakivonat – 3. személynek igazolja a kiállítás időpontjára vonatkozó adatokat – mint a tulajdoni lap
-	az adatokat számítástechnikai úton kell nyilvántartani, megterhelést, jóváírást is ilyen módon
-	ha két külön kezelőnél van értékpapír-számla, a tranzakciót egy központi értékpapírszámlán is regisztrálni kell
-	a műveletekhez a értékpapír-számla fölött rendelkezési joggal rendelkező nyilatkozata szükséges

c.)	közös szabályok a materializált és dematerializált értékpapírra:
-	spéci szabályok az értékpapír kereskedelmével üzletszerűen foglalkozó személy, és az értékpapír kibocsátása során történő értékesítésre
-	bennfentes kereskedelem tilalma: a nem mindenki számára hozzáfélhető információ birtokában történő ügyletkötés

2.	Társasági tagsági jogok étruházása:
a.)	üzletrészátruházás
-	kft átmenet s személyegyesítő és vagyonegyesítő társaságok között
-	vagyoni előny és a szavazati, osztalékfizetési, kisebbségvédelmi és egyéb tagsági jogok cserélnek gazdát
-	korlátozó rendelkezések: társaság érdekvédelmét érintik
-	ha a vevő a társaság tagja, elővásárlási jog illeti meg
-	tagokon kívüli személy: feltételei:
o	tag törzsbetétje teljesen befizetett legyen
o	elővásárlási jog: tagot, társaságot, taggyűlés által kijelölt 3. személyt illetik meg
o	csak a törzstőkén felüli vagyonból vehet, és legfeljebb az üzletrészek egyharmadát – 3/4-es határozat szükséges hozzá
o	ez az üzletrész szavazati jogot nem biztosít a társaság részére
o	elővásárlási jogával a tag 15, a társaság 30 napon belül élhet (a vásárlási szándék bejelentésétől számítandó)
o	tagokon kívüli személy köteles bejelenteni tulajdonszerzést a társaságnak – bevezetik a tagjegyzékbe
-	megszűnés esetén: társaság adja el a részesedét, azt előbb a társaság magához vonja
-	nyilvános árverésen történik
-	a befolyt összegből először a társaság igényét kell kielégíteni
b.)	részvényátruházás:
-	értékpapír, a váltó átruházási szabályi érvényesek rá.
-	névre szóló részvény – felülbélyegezéssel kell a jogokat érvényesíteni
-	tagsági jogok – részvénykönyvbe való bejegyzés
-	zártkörűen működő rt esetében az alapító okirat korlátozhatja meghatározott személyek rézsvény szerzését
-	saját részvény: rt szerzi meg saját részvényét, aránya max 5-10 % lehet
-	dolgozói részvény: kedvezményes áron, a dolgozók ösztönzésér: csak dolgozóknak, nyugdíjasoknak ruházható át
-	elsőbbségi részvény: elővásárlási jogot biztosít 
-	jegyzési jogot biztosító kötvény: alaptőke emelés esetén a részvényeseket követően, másokat megelőzően vásárolhat részvényt
c.)	közös vállalti tagság átruházása
-	az új jogosult csak olyan személy lehet, aki a társaságnak már a szerződés megkötése előtt is tagja volt
-	átruházáshoz az igazgatótanács hozzájárulása is szükséges
3.	Követelés átruházása:
-	faktoring néven önállósult
-	számos szerződés típus jellemzőit magába foglalja, legközelebb az adásvételhez áűll

4.	Termőföld adásvétele
-	alanyi oldalról korlátozások:
o	külföldi – nem
o	belföldi jogi személy: nem, kivéve állam, önkormányzat, erdőbirtokossági és legelőbirtokossági társaság és a közalapítványok
o	magánszemély: 300 hektár, 6000 aranykorona értékben szerezhet
5.	Közraktárban elhelyezett áru adásvétele:
-	jellegzetességei:
o	nem kell az árut a tulaj birtokába adni
o	forgatmány útján történik
o	az eladó szavatolj a dolog tehermentességét
o	áru- és zálogjegy: árujegy önmagában az áruval való rendelkezési jogot, a zálogjegy a rajta álló pénzkövetelést testesíti meg
o	átruházás – csak együtt lehetséges

Sajátos tartalmú adásvételek:
1.	lízingügylet:
-	szerződési láncolat, melynek központi eleme a lízingszerződés
-	szerződés végén vételi jog illetheti meg a lízingbe vevőt, de automatikusan is a tulajdonába kerülhet a lízingelt dolog
-	a tulajdonjogot ruházza át a lízingügylet idejére
-	ellenérték nem a forgalmi érték
-	maradványérték – ügylet végén a dolog nem forgalmi értéke
-	privatizációs lízing:
o	vevője csak természetes személy lehet
o	futamideje legfeljebb 10 év
o	a lízingdíjjal a lízingbe vevő a tulajdonjogot véglegesen megszerzi, a szerződés lejárta után a tulajdonrész automatikusan a tulajdonába kerül át
o	a vevőnek biztosítékot kell adnia a szerződéses kötelezettségeinek teljesítésére
o	valamennyi tagsági jog megilleti az elidegenítési jogot kivéve a lízingügylet ideje alatt is
2.	csomagküldő kereskedelem
-	ha a kereskedő kizárólag a dolog ismertetőjét, katalógusát juttatja el a vevőhöz, vagy reklámban hívja föl az árura a figyelmet és a megadott címre szállítja a megrendelt árut
-	rokonságban a minta szerinti vétellel áll
-	szükséges, hogy azonosítható módon nevezze meg magát – székhely üzlethelyének címe
-	előzetes nyilvántartásba vétel
-	megrendelés nélkül áru nem küldhető
3.	Házaló kereskedés:
-	ha a kereskedő székhelyén, telephelyén kívül értékesíti például a fogyasztó lakásán, munkahelyén
-	fogyasztóvédelem:
o	házaló kereskedési képzettséggel kel rendelkeznie
o	bizonyos termékek nem hozhatók ilyen módon forgalomba
o	tájékoztatási kötelezettség: használati, kezelési útmutató, kereskedő neve, székhelye, felelős személy adatai
o	20-8-ig tilos
o	fogyasztó a szerződés megkötésétől számított 8 munkanapon belül indoklás és kártérítés nélkül elállhat
o	a szerződésből eredő kötelezettségekért a házaló ás megbízója, átadója egyetemlegesen felelnek

Sajátos módon létrejövő adásvétel: Közbeszerzés
-	állam, önkormányzat, központi és helyi költségvetési szervek, köztestületek, közalapítványok valamint számos más közcélú szervezet költségvetési törvényben meghatározott mértéket meghaladó beszerzés esetén a törvényben meghatározott kógens szabályok alapján kötnek szerződést
-	bizonyos személyeket eleve kizár a szerződéskötő személyek köréből
a.)	nyílt közbeszerzési eljárás
-	ajánlatkérő előminősítési eljárása
-	közbeszerzési értesítőben hirdetmény útján felhívást tesz közzé
-	elbírálási szempontokat is közzé kell tenni
-	ajánlati biztosíték adásához kötött a részvétel
-	ajánlati kötöttség – 30 napig (építési beruházás esetén 60 nap)
-	végig a lehető legnagyobb nyilvánosság előtt zajlik
b.)	meghívásos:
-	ha korlátozott az alkalmas ajánlattevők száma
-	részvételi felhívást kell közzétenni az ajánlattevői keretszám meghatározásával
c.)	tárgyalásos eljárás
-	törvényben taxatíve felsorolt esetekben
-	nem ajánlatot kérnek, hanem velük tárgyalást folytatnak

Mezőgazdasági termékértékesítési szerződés
•	a felek kapcsolatában az átlagost meghaladó együttműködésre van szükség
•	mezőgazdasági termék forgalmazására és mezőgazdasági tevékenység szervezésére
•	tulajdonátruházó szerződés, amely az áruk későbbi átadására irányul
•	vállalkozási szerződéshez áll közel
•	több évre kötött szerződések: társaság tagjaihoz hasonló kockázatközösség
•	sajátosságai:
•	a szabályozása gazdasági helyzetben bekövetkezett erőeltolódást ellensúlyozni kívánja
•	szerződésszegés enyhébb elbírálása  termeszti tényezők kiszámíthatatlan volta miatt
•	teljesítési határidő rugalmassága: nem biztos, hogy mikorra érik be a termény, az pedig romlékony, tárolása költséges
•	túlkínálat esetén a vevő kedvező helyzetben van a termelővel szemben: jogilag úgy ellensúlyozza a jogosulti késedelem idejére irányadó fuvarozói felelősség szabályai
•	fogalma: a termelő meghatározott mennyiségű, maga termelte terményt terméket vagy saját nevelésű, illetőleg hízlalású állatot köteles kikötött későbbi időpontban a megrendelő birtokába és tulajdonába adni, a megrendelő pedig köteles a terményt , terméket, állatot átvenni és az ellenértéket megfizetni
•	későbbi időpontra estik a dologszolgáltatás
•	mezőgazdasági jellegű munkavégzés
•	alanyai: termelő (bárki lehet), megrendelő (bárki, de  gyakorlatban gazdálkodó szervezetek kötnek ilyet)
•	tárgya: termelő oldalán halasztott tulajdonátruházás
•	megrendelő: teljesítést elősegítő szolgáltatás nyújtása
•	közvetett tárgya: mezőgazdasági termény, termék, állat
•	gazdálkodó szervezet az által beszerzett, magánszemély termelő a maga által termelt, hizlalt, nevelt dolgot szolgáltat
•	megrendelő: vetőmag, növényvédő-szer, szaporítóanyag, know-how, takarmány – ezekre is a mezőgazdasági termékértékesítési szerződés szabályit kell érvényesíteni
•	tartalma: 
•	termelő: birtokba adás és tulajdon átruházás
•	megrendelő: dolog átvétele az ellenértéket meg kel fizetnie
•	szerződés megkötése: konszenzuál, IB, de akkor is érvényesnek kell tekinteni azt, ha a felek IB nélkül is teljesíti kötelezettségét
•	lényeges elemi:
•	szolgáltatás tárgyának meghatározása (mennyiségmeghatározott területen történő termelés, állat teljes hozama vagy annak meghatározott hányada), minőség (saját termelésű már önmagában minőségi kritériumot jelent), több évre szóló mezőgazdasági termékértékesítési szerződés esetén a vételárat nem kell megállapítani

Együttműködési kötelezettség: 
•	a felek a törvény szerinti kötelezettségeken felül is nyújthatnak egymásnak szolgáltatásokat
•	tájékoztatási kötelezettség
•	megrendelő raktárában való tárolás
•	szaporítóanyag, vetőmag, takarmány szolgáltatása – megrendelő termeltetőként szerepel (ezeket a termelőnek el kell fogadnia, minőségi kifogása esetén nem használható fel)
•	elszámolás: előfordulhat, hogy a gondos eljárás ellenére sem terem semmisem, vagy nem annyi, hogy a szolgáltatásokat fedezze – ezt a kockázatot a termelő viseli
•	értékcsökkenés: a késedelemért felelős személy az értékcsökkenésért nem felel, neki kell bizonyítania, hogy a másik felet illeti a felelősség, akkor mentesül (rábizonyítás)
•	akadályértesítési, akadályközlési, akadályelhárítási (kárenyhítés) kötelezettség: kölcsönösen
•	bármely kötelezettség teljesítése akadályba ütközik, elnehezül
•	ennek elmulasztását a szerződésszegés elbírálása során kell figyelembe venni

Teljesítés:
•	ideje:
•	egy napra (szántóföldi növények esetében nem jellemző), véghatáridőre, teljesítési időszakra
•	előszállítás megengedett – termelő tájékoztatási kötelezettsége, legye a megrendelőnek elég felkészülési ideje – ennek elmulasztásából eredő károkért a termelő felel
•	időszakos teljesítés: megkezdéséről értesíteni kell  megrendelőt
•	helye: megrendelő telephelye – ettől eltérhetnek
•	mennyisége: lehet 10 százalékkal kevesebbet teljesíteni – túlteljesítésre régen volt lehetőség, most NINCS
•	a szabálytól a felek eltérhetnek, mert az diszpozitív
•	módja: megrendelő telephelyére a termékeket el kell fuvarozni
•	megrendelőt átvételkor bizonyos kötelezettségek terhelik – például kár jegyzőkönyv felvétele, arról a termelőt haladéktalanul értesíteni
•	ellenszolgáltatás: a teljesítéssel válik esedékessé
•	elősegítő szolgáltatás meg nem fizetése esetén annak értéke beszámításra kerülhet az ellenértékbe

Szerződésszegés
•	késedelem
•	10 %-ot meghaladó hiány
•	lehetetlenülés – ált időjárás miatt
•	teljesítés megtagadása – mikor egy terményből aránytalanul sok vagy kevés terem
•	következményei:
•	késedelem esetén az átvételig bekövetkező értékcsökkenésig a késedelmes fél terhére esik, kivéve, ha bizonyítja, hogy azért a másik fél felelős
•	akadályértesítési kötelezettség elmulasztása: szerződésszegés elbírálásakor figyelembe kell venni
•	kötbér – korábban gyakran alkalmazták mit jogkövetkezményt
•	előszállításnak nincsen szankciója

Több évre szóló termékértékesítési szerződés:
1.	legalább 2 évre kötik
-	nem kell a feleknek árban megállapodniuk, az egyes gazdasági évre szóló szerződésben határozzák meg
2.	közös kockázatviselés
-	mellett is köthetik a szerződést megrendelő részt vesz a termelő kockázatában
-	például a megrendelő lemond a szolgáltatása ellenértékéről, ah a termelés eredménye nem fedezi azt
3.	megállapodhatnak nyereségmegosztásban
-	mindegy, maguk között milyen árban állapodnak meg, csak az arányt kell tisztázni
-	ez mér a társasági jogviszonyhoz nagyon közelálló jogviszony