1
A Betétbiztosítás szabályozása
Az Országos Betétbiztosítási Alap
A hitelintézet köteles az Országos Betétbiztosítási Alaphoz csatlakozni. Nem köteles az Alaphoz
csatlakozni a meghatározott pénzügyi szolgáltatás végzésének az állam által történő biztosítása
érdekében külön törvénnyel létrehozott olyan hitelintézet, amelynek minden kötelezettségéért a
Magyar Állam kezességet vállal.
Hitelintézet által gyűjtött betétekre kizárólag az Alap által biztosított mértékig fizethető
kártalanítás, továbbá az ilyen betétekre kizárólag az Alap által nyújtott biztosítás terjed ki.
Az Alap feladata
a) a betét befagyásának megelőzését célzó intézkedések megtétele,
b) a vele tagsági jogviszonyban álló hitelintézetnél elhelyezett betét befagyása esetén a betétes
részére meghatározott kártalanítási összeg kifizetése, illetve
c) az állammal kötött külön megállapodásban foglalt megbízás alapján az állam által egyes
betétre vállalt kezesség vagy adott biztosítás teljesítésével kapcsolatos feladatok térítés ellenében
történő ellátása,
d) a betétes magyar nyelvű tájékoztatása, illetőleg magyarországi székhelyű hitelintézet
külföldön létrehozott fióktelepe esetén annak az országnak a nyelvén történő tájékoztatása,
amelyben a fióktelepet létrehozták.
Az Alap által biztosított betétek
Az Alap által nyújtott biztosítás csak a névre szóló betétre terjed ki.
Az Alap által nyújtott biztosítás a betétek számától és pénznemétől függetlenül kiterjed minden
olyan betétre, amelyet
a) 1993. június 30-ig jogszabályban vállalt állami garancia, illetve állami helytállás nélkül,
valamint
b) 1993. június 30-át követően állami garancia nélkül
az Alapban tagsággal rendelkező hitelintézetnél helyeztek el.
Az Alap által nyújtott biztosítás kiterjed az 1993. június 30-ig sorozatban értékpapírszerűen
kibocsátott vagy forgalomba hozott betéti okiratra, tekintet nélkül annak elnevezésére.
Az Alap által nyújtott biztosítás nem terjed ki
a) a költségvetési szerv,
b) a tartósan száz százalékban állami tulajdonban lévő gazdasági társaság,
c) az önkormányzat,
d) a biztosítóintézet, az önkéntes biztosító pénztár, valamint a magánnyugdíjpénztár,
e) a befektetési alap,
f) a Nyugdíjbiztosítási Alap és Egészségbiztosítási Alap, valamint ezek kezelő szervezetei és
igazgatási szervezetei,
g) az elkülönített állami pénzalap,
h) a pénzügyi intézmény,
i) az MNB,
j) a befektetési vállalkozás, tőzsdetag,
2
k) kötelező vagy önkéntes betétbiztosítási, intézmény-, illetve befektetővédelmi alap, illetve a
Pénztárak garancia Alapja
l) a hitelintézet vezető állású személye, a hitelintézet választott könyvvizsgálója, továbbá a
hitelintézetben legalább ötszázalékos tulajdoni hányaddal rendelkező személy és mindezen
személyekkel közös háztartásban élő közeli hozzátartozói,
m) az l) pontban említett személy befolyásoló részesedésével működő gazdálkodó szervezet
által elhelyezett,
n) a kockázati tőketársaság és a kockázati tőkealap
betéteire.
Az Alap által nyújtott biztosítás nem terjed ki továbbá
a) az olyan betétekre, amelyekre a betétes a szerződés szerint, a szerződéskötés időpontjában
elhelyezett azonos nagyságú és lekötési idejű betétekhez képest jelentősen magasabb kamatot
vagy más vagyoni előnyt kap, valamint
b) az olyan betétre, amelyről bíróság jogerős ítélettel megállapította, hogy az abban elhelyezett
összeg pénzmosásból származik,
c) olyan betétre, melyet nem euróban, vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési
Szervezet tagállamának törvényes fizetőeszközében helyeztek el.
Az Alap által fizetett kártalanítás
Az Alap a kártalanításra jogosult személy részére a befagyott betét tőke- és kamatösszegét
személyenként és hitelintézetenként összevontan legfeljebb 3 millió forint összeghatárig fizeti ki
kártalanításként.
Az Alap a befagyott tőkeösszeg után a kártalanításra jogosult személy részére a kártalanítás
kifizetésének kezdő időpontjáig járó, még nem tőkésített és ki nem fizetett kamatot a fent
meghatározott összeghatárig, a szerződés szerinti kamatlábbal, de legfeljebb a kamattérítés
időtartama alatt alkalmazott - az idővel súlyozott - átlagos jegybanki alapkamatlábbal számítottan
téríti meg.
Közös betét esetén a kártalanítási összeghatárt a kártalanításra jogosult minden személy esetén
külön kell számításba venni. A kártalanítási összeg számítása szempontjából - eltérő szerződési
kikötés hiányában - a betét összege a betéteseket azonos arányban illeti meg.
Hitelintézetek egyesülése esetén az összeghatár szempontjából továbbra is külön betétnek
minősülnek egyazon betétesnek az egyesülés időpontja előtt az összeolvadó, beolvadó vagy
átvevő hitelintézetnél elhelyezett betétei - a lakástakarékpénztári betétek kivételével - legfeljebb
öt évig.
Az olyan betétre, amellyel kapcsolatban pénzmosás alapos gyanúja miatt büntetőeljárás van
folyamatban, az eljárás jogerős befejezéséig kártalanítás nem fizethető ki.
Az Alap által biztosított betétek esetében a hitelintézet és a betétes között beszámításnak akkor
van helye, ha a betétesnek a hitelintézettel szemben hitel vagy más ügylettel kapcsolatos lejárt
vagy a betét kifizetéséig lejáró tartozása is van. A hitelintézet köteles a beszámítási igényét az
Alappal közölni, és igényének jogosságát hitelt érdemlő módon bizonyítani. A hitelintézet
köteles okirattal igazolni, hogy a betétest (az adóst) a beszámítási igényéről tájékoztatta. Az Alap
bizonyításig felfüggeszti az adott betétre történő kifizetést.
A kártalanítás mértékének megállapítása során az ügyfélnek az Alap tagjánál fennálló
valamennyi befagyott követelését össze kell számítani. Ha az Alap tagjának az ügyféllel szemben
3
lejárt vagy a kártalanítás kifizetéséig lejáró követelése van, azt a kártalanítás megállapítása során
az ügyfél követelésébe be kell számítani.
A kártalanítás kifizetésének megelőzése
Az Alap a kártalanítási összegek kifizetésén kívül más kötelezettséget (hitelnyújtás, alárendelt
kölcsön nyújtás, tulajdonrész szerzése hitelintézetben, kezességvállalás, betétállomány
átruházásához fedezetnyújtás stb.) is vállalhat a Felügyelet által alkalmazott kivételes intézkedés
kedvező hatásának elősegítése és a betétek befagyásának elkerülése érdekében a Felügyelettel
egyeztetett módon.
Kifizetés az Alapból
Az Alap a betétek befagyása, a Felügyelet határozata, illetve felszámolási eljárás
kezdeményezése esetén a bíróság felszámolást elrendelő végzésének közzététele után tizenöt
napon belül - a két időpont közül a korábbiban - megkezdi és három hónapon belül befejezi a
betétesek részére a kártalanítás kifizetését. Az Alap legfeljebb két alkalommal kérheti a
Felügyelettől a kifizetési határidő meghosszabbítását alkalmanként legfeljebb három hónappal.
Az Alap köteles legalább két országos napilapban közzétenni a betétesek számára az
igényérvényesítés legelső napját, a kifizetéssel megbízott hitelintézet nevét, és az
igényérvényesítés helyét (helyeit), valamint módját.
A kifizetett betétkövetelések átszállása
Ha az Alap a betéteseknek kártalanítást fizetett ki, a hitelintézettel szembeni követelés - a
kifizetett összeg erejéig - a betétesről az Alapra száll át. A követelés átszállásával az Alap a
korábbi jogosult helyébe lép. Az Alap a felszámolási eljárásban az átszállt követeléseket jogosult
érvényesíteni.
Az Alap jogállása
Az Alap jogi személy. Székhelye: Budapest.
Az Alap saját vagyona, bevételei és jövedelme után sem társasági adó, sem helyi adó, sem illeték
fizetésére nem kötelezhető.
Az Alap pénzeszközei nem vonhatók el, és alapfeladatától eltérő célra nem használhatók fel. Az
Alap saját tőkéje nem osztható fel. Az Alap pénzügyi-számviteli ellenőrzését az Állami
Számvevőszék végzi.
Az Alap szervezete
Az Alap irányító szerve az igazgatótanács. Az Alap igazgatótanácsának tagjai:
a) a Pénzügyminisztérium közigazgatási államtitkára;
b) az MNB alelnöke,
c) a Felügyelet elnöke,
d) a hitelintézetek érdek-képviseleti szervezetei által kijelölt két személy, továbbá
e) az Alap ügyvezető igazgatója.
4
Az igazgatótanács nevezi ki, és menti fel az ügyvezető igazgatót, valamint gyakorolja felette a
munkáltatói jogokat. Az igazgatótanács e jogkörét - a kinevezés és felmentés kivételével - az
igazgatótanács elnökére átruházhatja. Az igazgatótanács ellenőrzi az Alap ügyvezető
igazgatójának tevékenységét.
Az Alap önálló munkaszervezettel rendelkezik. Az Alap tevékenységének operatív irányítását az
ügyvezető igazgató látja el. Az ügyvezető igazgató gyakorolja az Alap alkalmazottai felett a
munkáltatói jogokat.
Az Alap forrásai
Az Alap forrásai:
a) a csatlakozási díj,
b) hitelintézetek által teljesített rendszeres, illetve rendkívüli éves befizetés,
c) a Felügyelet által a hitelintézetektől, ide nem értve az önkéntes betétbiztosítási, illetve
intézményvédelmi alapban tag szövetkezeti hitelintézeteket, a beszedett bírságok összegének
nyolcvan százaléka,
d) az Alap által felvett kölcsön,
e) egyéb bevétel.
Az Alap hitelt vehet fel:
a) az MNB-től, illetve
b) hitelintézettől.
Csatlakozási díj
Az Alaphoz csatlakozó, a Felügyelettől betétgyűjtés végzésére engedélyt kapott hitelintézet - az
engedély kézhezvételét követő harminc napon belül - a jegyzett tőkéjének fél százalékával
megegyező összeget köteles az Alapba egyszeri csatlakozási díjként befizetni.
Éves díjfizetési kötelesség
Az Alap tagjainak éves befizetési kötelezettségét úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe
vegye a hitelintézetnél a tárgyévet megelőző december 31-én fennálló, az Alap által a biztosított
betétek teljes összegét, a hitelintézet önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapban
fennálló tagságát, illetve az Alap szabályzata által megállapított egyéb szempontokat. Az Alap az
éves díj megállapítása során figyelembe veheti a más jogszabályban meghatározott minősítő
szervezet által a hitelintézetre, illetve annak kötelezettségeire meghatározott minősítéseket.
Az éves befizetés összegét a hitelintézet minden évben negyedéves részletekben, legkésőbb a
tárgynegyedév tizenötödik napjáig köteles befizetni az Alap pénzforgalmi számlájára.
Az Alap az általa kölcsön visszafizetése érdekében a hitelintézetek számára egységes elvek
szerint megállapított rendkívüli fizetési kötelezettséget írhat elő, mely fizetési kötelezettség
mértékének és ütemezésének igazodnia kell a kölcsöntörlesztési feltételekhez. A rendkívüli
fizetési kötelezettség mértéke nem haladhatja meg egyetlen hitelintézet esetében sem a
megállapított díj mértékét.
(10) A hitelintézet végelszámolása vagy felszámolása kezdő évében a végelszámolás vagy
felszámolás kezdő napjáig az e §-ban meghatározottak szerint köteles időarányos éves díjat
fizetni. A díj vetítési alapja a befizetést megelőző negyedév átlagos biztosított betétállománya.
5
Csatlakozás az Alaphoz
A hitelintézet a tevékenységi engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg köteles a
csatlakozásról szóló nyilatkozatot az Alapnak megküldeni, és annak másolatát csatolni a
tevékenységi engedély iránti kérelemhez.
A Befektetővédelem szabályozása
Befektetési szolgáltatási és árutőzsdei szolgáltatási tevékenységek
A Tpt. 81. § (1) bekezdés a)-c), valamint a 81. § (2) bekezdés a)-b) és g)-h) pontjában
meghatározott tevékenység (biztosított tevékenység) végzésére jogosító engedéllyel rendelkező
befektetési szolgáltatók, befektetési alapkezelők és pénzügyi vállalkozások tagságával az e
törvényben meghatározott feladat ellátása céljából Befektető-védelmi Alap működik.
A befektetési szolgáltató, a befektetési alapkezelő és pénzügyi vállalkozás a fent meghatározott
tevékenység végzésére vonatkozó engedéllyel kizárólag az Alap tagjaként rendelkezhet.
Tpt. 81. § (1) Befektetési szolgáltatási tevékenység az alábbi tevékenységek üzletszerű folytatása
forintban, illetőleg valutában, devizában a 82. §-ban meghatározott egy vagy több befektetési eszközre:
a) bizományosi tevékenység;
b) kereskedelmi tevékenység;
c) egyéni portfóliók egyedi kezelése a befektető által adott megbízás alapján (portfóliókezelés);
d) jegyzési garanciavállalás;
e) ügynöki tevékenység;
f) az értékpapír forgalomba hozatalának szervezése és az ehhez kapcsolódó szolgáltatás.
(2) Kiegészítő befektetési szolgáltatási tevékenység a következő tevékenységek üzletszerű folytatása:
a) értékpapírok letéti őrzése és az azzal kapcsolatos nyilvántartások vezetése;
b) értékpapír letétkezelés;
c) befektetési hitel nyújtása a befektetőknek;
d) tanácsadás társaságoknak tőkeszerkezettel, üzleti stratégiával összefüggő kérdésekben, és
szolgáltatás vállalati fúziók és befolyásszerzés esetében;
e) nyilvános vételi ajánlat útján részvénytársaságokban történő befolyásszerzés szervezése és az ehhez
kapcsolódó szolgáltatás;
f) befektetési tanácsadás;
g) ügyfélszámla-vezetés;
h) értékpapírszámlavezetés;
i) értékpapír-kölcsönzés.
Az Alap jogállása
Az Alap jogi személy. Székhelye: Budapest.
6
Az Alap saját vagyona, bevételei és jövedelme után társasági és helyi adó, illetőleg illeték
fizetésére nem kötelezhető. Az Alap pénzeszközei nem vonhatók el, abból az Alap tagjai részére
kifizetés semmilyen jogcímen nem teljesíthető. Az Alap saját tőkéje nem osztható fel.
Az Alapot harmadik személyekkel szemben bíróság és hatóság előtt az igazgatóság elnöke vagy
az ügyvezető igazgató képviseli.
Az Alap feladata
Az Alap feladata a befektetők részére a törvényben meghatározott kártalanítási összeg
megállapítása és kifizetése.
Kizárólag olyan követelés alapján állapítható meg kártalanítás, amely a befektető és az Alap tagja
között 1997. július 1. napját követően létrejött, biztosított tevékenység végzésére kötött
megállapodás teljesítése érdekében az Alap tagjának birtokába került és a befektető nevén
nyilvántartott vagyon (értékpapír, pénz) kiadására vonatkozó kötelezettségen alapul (biztosított
követelés).
Az Alap által nyújtott biztosítás nem terjed ki
a) az állam,
b) a költségvetési szerv,
c) a tartósan, száz százalékban állami tulajdonban lévő gazdasági társaság,
d) a helyi önkormányzat,
e) az intézményi befektető,
f) kötelező vagy az önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alap, a befektetővédelmi
alap, illetve a pénztárak garancia alapja,
g) az elkülönített állami pénzalap,
h) a befektetési vállalkozás, tőzsdetag, árutőzsdei szolgáltató
i) a Hpt.-ben meghatározott pénzügyi intézmény,
j) az MNB,
k) az Alap tagjánál vezető állású személy, az Alap tagjával munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy és ezek közeli hozzátartozója,
továbbá
l) az Alap tagjában öt százalékot elérő vagy azt meghaladó közvetlen, illetőleg közvetett
tulajdoni részesedéssel vagy szavazati joggal rendelkező gazdálkodó szervezet vagy természetes
személy és ennek ellenőrzött társasága, valamint természetes személy tulajdonos esetén ennek
közeli hozzátartozója
követelésére.
Az Alap által nyújtott biztosítás nem terjed ki az olyan ügyletből eredő követelésre sem, amely
esetében a bíróság jogerős határozata megállapította, hogy a befektetés forrása bűncselekményből
származott.
Az Alap által nyújtott biztosítás nem terjed ki az olyan ügyletekből eredő pénzkövetelésre sem,
amely nem euróban, vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet tagállamának
törvényes fizetőeszközében áll fenn.
Az Alapból történő kifizetés
7
Az Alap kártalanítási kötelezettsége abban az esetben következik be, ha a bíróság az Alap
tagjának a felszámolását rendeli el.
Kártalanítás megállapítására a befektető erre irányuló kérelme alapján kerül sor. A kérelem
formáját az Alap meghatározhatja. A kérelmet a befektető az igényérvényesítés első napjától
számított egy éven belül terjesztheti elő. Ha a befektető menthető okból nem tudta igényét
határidőben előterjeszteni, a kérelem az akadály elhárulását követő harminc napon belül
terjeszthető elő.
Az Alap a kártalanításra jogosult befektető részére követelését - személyenként és Alap
tagonként összevontan - legfeljebb hatmillió forint összeghatárig fizeti ki kártalanításként.
Az Alap által fizetett kártalanítás mértéke egymillió forint összeghatárig száz százalék,
egymillió forint összeghatár felett egymillió forint és az egymillió forint feletti rész
kilencven százaléka. A kártalanítási összeghatár 2004. december 31-ig egymillió forint,
2005. január 1-jétől 2007. december 31-ig pedig kettő millió forint.
Az Alap által biztosított követelésekre kizárólag az Alap által biztosított mértékig fizethető
kártalanítás, továbbá az ilyen követelésekre kizárólag az Alap által nyújtott biztosítás terjed ki.
A kártalanítás mértékének megállapítása során a befektetőnek az Alap tagjánál fennálló,
befektetési szolgáltatási tevékenységből származó valamennyi követelését össze kell számítani.
Ha a biztosított követelés értékpapír kiadására vonatkozik, a kártalanítás összegét a felszámolás
kezdő időpontját megelőző száznyolcvan nap átlagárfolyama alapján kell megállapítani.
Árfolyamként a tőzsdei vagy a tőzsdén kívüli kereskedelemben kialakult átlagárat kell
figyelembe venni. Ha az értékpapírnak ezen időszak alatt nem volt forgalma, akkor a kártalanítás
alapjául szolgáló árat az Alap igazgatósága állapítja meg. Az ár megállapítása által a befektetőt
olyan helyzetbe kell hozni, mintha a felszámolás kezdő időpontjában az értékpapírt értékesítette
volna.
Ha az Alap tagjának az ügyféllel szemben befektetési szolgáltatási tevékenységből származó
lejárt vagy a kártalanítás kifizetéséig lejáró követelése van, azt a kártalanítás megállapítása során
a befektető követelésébe be kell számítani.
Az Alap a kártalanítást pénzben nyújtja.
Közös tulajdonban álló értékpapír esetén a kártalanítási összeghatárt a kártalanításra jogosult
minden személy esetén külön kell számításba venni. A kártalanítási összeg - eltérő szerződési
kikötés hiányában - a befektetőket azonos arányban illeti meg.
A kifizetett követelések átszállása
Az Alapnak az a tagja vagy a tag jogutódja, amelyre tekintettel az Alap kártalanítást fizetett,
köteles a kártalanítás összegét és a kártalanítás kifizetésével kapcsolatban felmerült költségeket
az Alap részére visszafizetni. E kötelezettség akkor is fennáll, ha a tagnak az Alappal fennállott
tagsági viszonya időközben megszűnt. Az Alap által kifizetett kártalanítás mértékéig a követelés
az ügyfélről az Alapra száll át.
Csatlakozás az Alaphoz
Biztosított tevékenység folytatására engedélyt kérő gazdálkodó szervezet a tevékenységi
engedély iránti kérelem Felügyelethez való benyújtását megelőzően köteles a csatlakozásról
szóló nyilatkozatot az Alap igazgatóságának megküldeni, és a csatlakozási díjat az Alap részére
megfizetni (csatlakozási szándék).
8
Az Alap tagjának díjfizetési kötelezettsége
A csatlakozó gazdálkodó szervezet - a tagsági viszony keletkezésének feltételeként -
csatlakozási díjat fizet. A csatlakozási díj mértéke a csatlakozó gazdálkodó szervezet jegyzett
tőkéjének fél százaléka, de nem lehet kevesebb, mint ötszázezer forint, és nem haladhatja meg a
hárommillió forintot.
Az Alap tagja naptári évente éves díjat fizet az Alapnak.
Az éves díj alapja a tárgyévet megelőző naptári évben az Alap kártalanítási kötelezettsége alá
tartozó befektetők tulajdonát képező, az Alap tagjának kezelésében lévő pénz és értékpapír
átlagos állománya. Az éves díj mértékét az igazgatóság állapítja meg a díjalap arányában,
figyelembe véve a biztosított befektetők számát.
Az Alap tagja által fizetendő éves díj összege nem haladhatja meg a díjalap mértékének három
ezrelékét, de az éves díj nem lehet kevesebb ötszázezer forintnál (minimumdíj). Az Alap
igazgatósága szabályzatban a minimumdíj mértékét ötszázezer forintnál magasabb összegben is
megállapíthatja, de a minimumdíj mértéke ekkor sem haladhatja meg a kétmillió forintot. A
különböző tagok esetében - a minimumdíj fizetésének esetét kivéve - azonos mértékű díjalaphoz
azonos mértékű díj tartozik.
Az Alap igazgatósága az éves díjat a tag kérelmére mérsékelheti, ha a tag által végzett biztosított
tevékenység az Alap számára az átlagosnál kisebb kockázatot jelent. A díjmérséklés részletes
szabályait az igazgatóság szabályzatban határozza meg.
Az Alap igazgatósága rendkívüli befizetést rendel el, ha az Alap eszközei az esedékes vagy az
előre látható kártalanítási kötelezettség teljesítését nem fedezik. Rendkívüli befizetés akkor is
elrendelhető, ha az Alap az esedékes hiteltörlesztést, illetőleg annak kamatait nem képes
határidőben teljesíteni. A rendkívüli befizetési kötelezettséget az igazgatóság által meghatározott
módon és időben kell teljesíteni. A rendkívüli befizetés alapja megegyezik az éves díj alapjával,
de az egy naptári évben rendkívüli befizetés jogcímén elrendelt fizetési kötelezettség nem
haladhatja meg az utolsó megállapított éves díj mértékét.
Az Alap szervezete
Az Alapot héttagú igazgatóság irányítja.
Az igazgatóság tagja:
a) a tőzsde, a központi értéktár és az MNB által kijelölt egy-egy személy;
b) az Alap tagjainak – a szakmai érdek-képviseleti szervezetei által kijelölt - két képviselője;
c) a Felügyelet által kinevezett személy;
d) az Alap ügyvezető igazgatója.
A kinevezés vagy kijelölés három évre szól.
Az igazgatóság feladata
Az igazgatóság
a) elfogadja az Alap szabályzatait;
b) kinevezi és felmenti az Alap ügyvezető igazgatóját, meghatározza feladatait és díjazását;
c) meghatározza a munkaszervezet feladatait;
d) meghatározza a tagsági viszonyból eredő kötelezettségek teljesítése érdekében az Alap
tagjai által nyújtandó jelentések tartalmát és gyakoriságát;
e) meghatározza az Alap éves költségvetését, és megállapítja az Alap éves beszámolóját;
9
f) irányítja és ellenőrzi az Alap gazdálkodási és egyéb tevékenységét;
g) negyedévente jelentést küld az Alap tagjainak és a Felügyeletnek az Alapban kezelt
pénzeszközök állományáról és felhasználásáról;
h) éves tevékenységéről a tárgyévet követő május 31. napjáig jelentést készít, és azt megküldi
tagjainak és a Felügyeletnek;
i) ellátja az e törvényben meghatározott egyéb feladatokat.
Az Alap munkaszervezetét az ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató felett a
munkáltatói jogokat az igazgatóság elnöke gyakorolja.
Az Alap forrásai
Az Alap forrásai
a) a csatlakozási díj,
b) az éves díj,
c) a rendkívüli befizetés,
d) az Alap vagyonának hozama,
e) az Alap által felvett kölcsön,
f) a Felügyelete által kiszabott bírság törvényben meghatározott része, és
g) egyéb bevétel.
A tagsági viszony megszűnése
Az Alappal fennálló tagsági viszony a valamennyi biztosított tevékenység végzésére jogosító
engedélyt visszavonó felügyeleti határozat hatálybalépésével szűnik meg. Amennyiben a
csatlakozó szervezet önkéntesen csatlakozott az Alaphoz (árutőzsdei szolgáltató, fióktelep), az
Alappal fennállott tagsági viszonyát bármikor megszüntetheti, és ilyen esetben tagsági viszonya
azon a napon szűnik meg, amikor a tagsági viszony megszüntetésére vonatkozó nyilatkozatát az
Alap által meghatározott formában az Alap részére átadja.