1
A pénzügyi szolgáltatás és kiegészítő pénzügyi szolgáltatás
A pénzügyi intézmények által végezhető szolgáltatások:
a) pénzügyi szolgáltatások és
b) kiegészítő pénzügyi szolgáltatások.
Üzletszerű tevékenység: az ellenérték fejében nyereség, illetve vagyonszerzés végett - előre egyedileg meg nem
határozott ügyletek megkötésére irányuló - rendszeresen folytatott gazdasági tevékenység.
A pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatások üzletszerűen csak PSZÁF, illletve MNB engedéllyel végezhetők.
Pénzügyi szolgáltatás a következő tevékenységek üzletszerű végzése forintban, illetőleg devizában, valutában:
a) betét gyűjtése és más visszafizetendő pénzeszköz - saját tőkét meghaladó mértékű - nyilvánosságtól
történő elfogadása;
Betét: a Ptk. szerinti betétszerződés vagy takarékbetét-szerződés alapján fennálló tartozás, ideértve a
bankszámlaszerződés alapján fennálló pozitív számlaegyenleget is.
Betét és más, a nyilvánosságtól származó visszafizetendő pénzeszköz gyűjtése: pénzeszközök egyedileg
előre meg nem határozott személyektől történő gyűjtése oly módon, hogy azzal a betétgyűjtő tulajdonosként
rendelkezhet, de köteles azt - kamattal, más előny biztosításával vagy anélkül - visszafizetni.
Nem minősül betétgyűjtésnek az olyan jegy, kártya vagy egyéb tanúsítvány kibocsátása, amely kizárólag a
kibocsátó árujának, szolgáltatásának vásárlása, illetve igénybevétele során fizetőeszközként használható.
Nem minősül visszafizetendő pénzeszköz nyilvánosságtól történő gyűjtésének a külön jogszabályban
meghatározott feltételekkel és korlátokkal történő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátás.
b) hitel és pénzkölcsön nyújtása;
Hitelnyújtás: a hitelező és az adós között írásban létesített hitelszerződés alapján meghatározott hitelkeret
rendelkezésre tartása az adós részére, jutalék ellenében és a hitelintézet kötelezettségvállalása meghatározott
szerződési feltételek megléte esetén a kölcsönszerződés megkötésére, vagy egyéb hitelművelet végzésére.
Pénzkölcsönnyújtás
a) a hitelező és az adós között létesített hitel-, illetőleg kölcsönszerződés alapján a pénzösszeg
rendelkezésre bocsátása, amelyet az adós a szerződésben megállapított időpontban - kamat ellenében vagy
anélkül - köteles visszafizetni;
b) követelésnek - az adós kockázatának átvállalásával vagy anélkül történő - megvásárlása, megelőlegezése
(ideértve a faktoringot és a forfetírozást is), valamint leszámítolása, függetlenül attól, hogy a követelés
esedékességének nyilvántartását és a kintlévőségek beszedését ki végzi;
2
c) minden olyan megállapodás, amely értékpapír vételéről és határidős visszaszármaztatásáról rendelkezik
és a szerződés tárgyát képező értékpapírok a vevő (hitelező) javára az ellenérték óvadéki biztosítékául
szolgálnak úgy, hogy azokat az ügylet ideje alatt további ügyletben sem elidegeníteni, sem megterhelni nem
lehet.
A hitel és pénzkölcsön nyújtására irányuló pénzügyi szolgáltatási tevékenység a hitelképesség
vizsgálatával, a hitel és kölcsönszerződések előkészítésével, a folyósított kölcsönök nyilvántartásával,
figyelemmel kísérésével, ellenőrzésével, a behajtással kapcsolatos intézkedéseket is magában foglalja.
Nem minősül pénzkölcsön nyújtásának
a) a munkáltató által a munkavállaló részére szociális céllal - esetileg - adott kölcsön,
b) az egymással áruszállítási vagy szolgáltatási jogviszonyban álló vállalkozások vagy természetes
személyek által e jogviszonyra tekintettel adott halasztott fizetés vagy előleg, ide nem értve a hitelintézet
által kötött ilyen ügyleteket,
c) a biztosítóintézet által az életbiztosítási kötvény tulajdonosának nyújtott kötvénykölcsön,
d) az önkormányzat által adott lakáscélú vagy szociális kölcsön,
e) külön törvény alapján folytatott zálogházi tevékenység keretében nyújtott zálogkölcsön,
f) az ellenőrző részesedéssel rendelkező vállalkozásnak az ellenőrzött vállalkozásokkal, illetőleg ez
utóbbiak egymás közötti, a likviditás biztosítása érdekében közösen végrehajtott pénzügyi művelete, ide
nem értve a pénzügyi intézmény által kötött ilyen ügyletet.
c) pénzügyi lízing;
Az a tevékenység, amelynek során a lízingbeadó ingatlan vagy ingó dolog tulajdonjogát, illetve vagyoni
értékű jogot a lízingbevevő megbízása szerint abból a célból szerzi meg, hogy azt a lízingbevevő határozott
idejű használatába adja oly módon, hogy az a lízingbevevő könyveiben kerül kimutatásra. A használatba
adással a lízingbevevő
a) viseli a kárveszély átszállásából származó kockázatot,
b) a hasznok szedésére jogosulttá válik,
c) viseli a közvetlen terheket (ideértve a fenntartási és amortizációs költségeket is),
d) jogosultságot szerez arra, hogy a szerződésben kikötött időtartam lejártával a lízingdíj teljes tőketörlesztő
és kamattörlesztő részének, valamint a szerződésben kikötött maradványérték megfizetésével a dolgon ő
vagy az általa megjelölt személy tulajdonjogot szerezzen. Ha a lízingbevevő nem él e jogával, a lízing
tárgya visszakerül a lízingbeadó birtokába és könyveibe. A felek a szerződésben kötik ki a lízingdíj
tőkerészét - amely a lízingbe adott vagyontárgy, vagyoni értékű jog szerződés szerinti árával azonos -,
valamint kamatrészét és a törlesztésének ütemezését.
Nem minősül pénzügyi lízingnek az ellenőrző részesedéssel rendelkező vállalkozás és az ellenőrzött
vállalkozás közötti lízing, ide nem értve a pénzügyi intézmény által kötött ilyen ügyletet.
a) pénzforgalmi szolgáltatások nyújtása;
3
Pénzforgalmi szolgáltatás: külön jogszabály és jegybanki rendelkezés szerint a pénzforgalom körében
nyújtott szolgáltatások összessége, ideértve elsősorban a pénzforgalmi számlavezetést, a fizetési
megbízások teljesítését, továbbá a nemzetközi fizetési forgalom lebonyolítását.
e) készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátása, illetőleg az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása;
Készpénz-helyettesítő fizetési eszköz: elektronikus fizetési eszköz, csekk vagy egyéb dolog, amely birtokosa
számára lehetővé teszi, hogy pénzügyi intézménnyel szemben fennálló valamely pénzkövetelésével
rendelkezzék, annak terhére készpénzt vegyen fel, vagy áruk, illetőleg szolgáltatások ellenértékét
kiegyenlítse. Nem minősül készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek az olyan jegy, kártya vagy egyéb
tanúsítvány kibocsátása, amely legfeljebb egy jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság
vagy egyéni vállalkozó áruja vagy szolgáltatása ellenértékének kiegyenlítésére alkalmas és készpénz
felvételére nem ad lehetőséget.
Készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátása: elektronikus fizetési eszköznek a pénzügyi intézmény
által a birtokossal kötött szerződés alapján a birtokos rendelkezésére bocsátása.
Készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel kapcsolatos szolgáltatásnyújtás: csekk esetében a pénzügyi
intézmény által a csekkjogi szabályok közzétételéről szóló jogszabály és a pénzforgalmi előírások alapján
nyújtott, illetőleg az ügyféllel kötött csekkszerződésben elvállalt szolgáltatások összessége, elektronikus
fizetési eszköz kibocsátására és használatára vonatkozó jogszabályok alapján nyújtott, illetőleg a birtokossal
kötött szerződésben elvállalt szolgáltatások összessége. Nem minősül készpénz-helyettesítő fizetési
eszközzel kapcsolatos szolgáltatásnak az elektronikus fizetési eszköz használatával összefüggő
elszámolásforgalom lebonyolítása.
f) kezesség és bankgarancia vállalása, valamint egyéb bankári kötelezettség vállalása;
Ez alatt a Ptk. szerinti kezesség és bankgarancia értendő.
g) valutával, devizával - ide nem értve a pénzváltási tevékenységet -, váltóval, illetve csekkel saját számlára
vagy bizományosként történő kereskedelmi tevékenység;
h) pénzügyi szolgáltatás közvetítése (ügynöki tevékenység);
a) pénzügyi intézmény javára, nevében, felelősségére és kockázatára folytatott tevékenység, amelynek célja
a pénzügyi intézmény pénzügyi szolgáltatási, illetőleg kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének
megbízási szerződés keretében történő végzése,
b) pénzügyi intézmény pénzügyi szolgáltatási, illetőleg kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenységének
elősegítése érdekében végzett tevékenység, amelynek során az ügyfél pénzét, illetve eszközét nem kezelik
és a pénzügyi intézmény kockázatára önállóan kötelezettséget nem vállalnak.
a) letétkezelés kollektív befektetések részére;
4
Kollektív befektetés: meghatározott szabályok alapján befektetési eszközökbe, tőzsdei termékekbe vagy
ingatlanokba történő befektetés céljából a befektetők általános megbízása alapján nyilvánosan vagy
zártkörűen létrehozott és a befektetők érdekében működtetett vagyon.
j) letéti szolgáltatás, széfszolgáltatás;
Letéti szolgáltatás (pénzletétkezelés): pénzösszegek az ügyfél megbízásából, elkülönített letéti számlán
kamatra vagy kamat nélkül történő elhelyezése és kezelése, külön jogszabályban rögzített feltételek szerint.
Széfszolgáltatás: az ügyféllel kötött megállapodás alapján, az ügyfél számára - állandóan őrzött -
helyiségben széf rendelkezésre bocsátása, melybe értékeit az ügyfél maga helyezi el és veszi ki.
Lásd még: Ptk. szabályai 1) letét, mint önálló nevesített szerződés, 2) széfszolgáltatás   széfbérlet, bérleti
szerződés.
Letéti szerződés alapján a letéteményes köteles a letevő által rábízott dolgot időlegesen megőrizni.
Bérleti szerződés alapján a bérbeadó köteles a dolgot időlegesen a bérlő használatába adni, a bérlő pedig
bért fizetni. A bérbeadó szavatol azért, hogy a bérelt dolog a bérlet egész tartama alatt szerződésszerű
használatra alkalmas, és egyébként is megfelel a szerződés előírásainak. Erre a szavatosságra a hibás
teljesítés miatti szavatosság szabályait azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a bérlőt az elállás helyett az
azonnali hatályú felmondás joga illeti meg, kicserélést pedig nem követelhet.
k) hitel referencia szolgáltatás;
Bankinformáció díjazás ellenében történő - a banktitkot nem sértő - nyújtása.
l) önkéntes kölcsönös biztosító pénztár részére történő vagyonkezelés;
Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló törvény alapján működő önkéntes pénztárakkal kötött
szerződés alapján, az abban meghatározott feltételek mellett a pénztár vagyonával kapcsolatos tulajdonosi
jogok meghatározott körben történő gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, így különösen egyes
vagyontárgyak működtetése és a befektetett eszközök értékesítése és ismételt befektetése a vagyon
gyarapítása érdekében.
m) készpénzátutalás;
Pénz átutalása - bankszámla nyitása nélkül - természetes személy megbízása alapján természetes személy
részére valuta vagy forint befizetésével külföldre vagy belföldre, azzal, hogy a pénz befizetése, illetőleg
kifizetése a készpénz-átutalási rendszerben részt vevők erre engedélyezett helyiségében történik; az összeg
kifizetése a kifizetést teljesítő, a rendszerben részt vevő általi megelőlegezésével, s a befizetést fogadó, a
rendszerben részt vevővel, illetőleg a rendszerrel történő utólagos elszámolással bonyolódik le.
n) magánnyugdíjpénztár részére történő vagyonkezelés.
5
A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény alapján működő pénztárakkal kötött
szerződés alapján a pénztár vagyonával kapcsolatos tulajdonosi jogok meghatározott körben történő
gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, így különösen egyes vagyontárgyak működtetése és a befektetett
eszközök értékesítése és ismételt befektetése a vagyon gyarapítása érdekében.
Kiegészítő pénzügyi szolgáltatás a következő tevékenységek üzletszerű végzése forintban, illetve devizában:
a) pénzváltási tevékenység;
Külföldi fizetőeszközök adásvétele a törvényes fizetési eszköz ellenében, valamint külföldi fizetési eszközök
adásvétele külföldi fizetési eszközök ellenében. Nem minősül pénzváltási tevékenységnek a külföldi
pénznemre szóló, forgalomban lévő vagy forgalomban lévőre még átcserélhető pénzérmék és bankjegyek
numizmatikai célú forgalmazása, valamint belkereskedelemben az áruval, illetőleg szolgáltatással kapcsolatos
ügyletekre vonatkozó fizetések teljesítése.
b) az elszámolásforgalom lebonyolítása (elszámolásforgalmi ügylet);
c) pénzfeldolgozási tevékenység;
Bankjegyek és pénzérmék tételes megszámlálása, valódiság és forgalomképesség szempontjából történő
ellenőrzése, továbbá az újra forgalomba hozható bankjegykötegek és pénzérmetételek kialakítása.
d) pénzügyi ügynöki tevékenység a bankközi piacon.
Bankközi piaci résztvevők közötti forint-, illetve devizahitel- és betétügylet, deviza-adásvétel közvetítése
annak érdekében, hogy a hitelintézetek, továbbá más bankközi piaci résztvevők az erre irányuló
jogügyleteket egymással közvetlenül megkössék.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének engedélyével végezhetők a pénzügyi szolgáltatások, valamint a
kiegészítő pénzügyi szolgáltatások közül a pénzváltási tevékenység, és a pénzügyi ügynöki tevékenység végzése a
bankközi piacon.
Az elszámolásforgalmi ügyletet és a pénzfeldolgozási tevékenységet az MNB engedélyezi, ellenőrzi, illetve az ilyen
engedélyt az MNB vonja vissza.
A pénzügyi szolgátatást közvetítő bankügynök személyét a hitelintézet és pénzügyi vállalkozás a Felügyelet által
meghatározott módon és gyakorisággal a Felügyeletnek bejelenti.