A TŐZSDE
A tőzsde a hatékony tőkeáramlás, tőkeértékelés, az árfolyam és egyéb kockázat megosztása
érdekében a tőzsdei termékek keresletét és kínálatát koncentráló, azok kereskedését
lebonyolító, a nyilvános árfolyam-alakulást elősegítő gazdálkodó szervezet.
A tőzsdei tevékenység
A tőzsdei tevékenység a tőzsdei termék szervezett, szabványosított kereskedésének üzletszerű
lebonyolítása.
Tőzsdei termék: a tőzsdén forgalmazott pénzügyi eszköz és áru. Pénzügyi eszköz: a befektetési
eszköz és a deviza. Befektetési eszközök:
a) átruházható értékpapírok;
b) pénzpiaci eszközök (sorozatban kibocsátott, pénzkövetelésre szóló - értékpapírnak nem
minősülő – okirat);
c) értékpapírra, devizára, indexre, illetőleg ezek származtatott termékeire vonatkozó
határidős ügyletek, ideértve az ezekkel egyenértékű készpénz-elszámolású eszközöket;
d) határidős kamatlábügyletek;
e) kamat-, deviza- és tőkecsereügyletek (swap-ügyletek);
f) vételi és eladási opciók értékpapírra, devizára, indexre és kamatlábra, illetve ezek
származtatott termékeire, ideértve az ezekkel egyenértékű készpénz-elszámolású
eszközöket.
Tőzsdei tevékenységet kizárólag tőzsde végezhet.
A tőzsdére a gazdasági társaságokról szóló törvényi rendelkezéseket kell
háttérjogszabályként alkalmazni.
A tőzsde kizárólag tőzsdei tevékenységet, illetve azt segítő, kiegészítő tevékenységet folytathat.
Tőzsdei tevékenységet segítő, kiegészítő tevékenység különösen az
a) elszámolóházi,
b) oktatási,
c) informatikai,
d) kiadvány előállítási és terjesztési,
e) adatszolgáltatási
tevékenység.
A tőzsde alapítása
A PSZÁF engedélye szükséges a tőzsde alapításához (alapítási engedély). Alapítási engedély
alapján a tőzsde létesítésével kapcsolatos tevékenység végezhető.
A tőzsde működésének formája:
Tőzsde kizárólag dematerializált részvényekkel rendelkező részvénytársaság, illetőleg külföldi
tőzsde fióktelepe formájában alapítható.
(A tőzsde 2001. december 31-ig, a korábbi értékpapírtörvényben szabályozott módon működő
intézmény volt, amely nem gazdasági társasági formában, hanem sui generis jogalanyként
működött).
A tőzsde alaptőkéje
Tőzsde árualapú ügyletek, deviza valamint határidős kamatláb ügyletek kereskedése esetén
legalább 150 millió, egyéb tőzsdei termék kereskedése esetén legalább 500 millió forint pénzben
befizetett alaptőkével (jegyzett tőkével) alapítható.
A tőzsdei tevékenység engedélyezésének feltételei
A tőzsdei tevékenység végzéséhez a Felügyelet engedélye szükséges (működési engedély). A
Felügyelet az engedélyt tőzsdei termékenként vagy a tőzsdei termékek vonatkozásában
együttesen adja meg.
A működési engedély feltételei
A kérelmező igazolja, hogy
a) legalább tizenöt befektetési szolgáltatóval, illetőleg árutőzsdei szolgáltatóval előszerződést
kötött a tőzsdei kereskedővé válásról;
b) rendelkezik a tevékenység folytatásához szükséges személyi, tárgyi és biztonsági feltételekkel;
c) a tőzsdei kereskedelem elszámolása (konkrét lebonyolítása) biztosított;
d) rendelkezik olyan, legalább hároméves üzleti tervvel, mely alapján stabil, megbízható
működése vélelmezhető;
e) rendelkezik a Felügyelet által jóváhagyott szabályzatokkal;
f) káreseményenként legalább százmillió forintos felelősségbiztosítással rendelkezik.
A tőzsde működését csak a Felügyelet működési engedélye alapján kezdi meg.
A tőzsde tulajdonosai
Zártkörű részvénytársaságként működő tőzsde alapító okirata előírhatja az egy tulajdonos által
gyakorolható szavazati jog legmagasabb mértékét.
Köteles a Felügyelettől előzetesen engedélyt kérni, aki tőzsdében részesedést úgy kíván szerezni,
vagy azt úgy kívánja módosítani, hogy közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedése vagy
szavazati joga elérje a 33, 50, 66, 75, vagy a 100 %-os határértéket. A Felügyelet
tulajdonszerzésre vonatkozó engedélye nem pótolja a Gazdasági Versenyhivatal engedélyét.
Tőzsdében a 33, 50, 66, 75, vagy 100 %-os tulajdoni vagy szavazati jogot elérő vagy
meghaladó részesedéssel rendelkező tulajdonos olyan személy lehet, aki
elfogultságtól mentesen, az általános piaci érdekeket szem előtt tartva képes
irányítani, illetve befolyásolni - mind szakmai, mind pénzügyi, gazdálkodási
szempontból - a tőzsde megbízható, stabil, versenysemleges működését.
A tőzsde ilyen tulajdonosa a tulajdon-, illetőleg a szavazati joghoz kapcsolódó
jogokat és előnyöket csak a Felügyelet engedélyével, az engedélyben foglalt mértékig
gyakorolhatja.
Bejelentési, értesítési kötelezettség
A tőzsdében 5 a 33, 50, 66, 75, vagy 100 %-ot elérő, vagy meghaladó részesedéssel rendelkező
személy két napon belül köteles a Felügyeletnek és a tőzsdének bejelenteni, ha
a) befolyásoló részesedését teljes egészében megszüntette vagy
b) tulajdoni részarányát úgy módosította, hogy tulajdoni részesedése vagy szavazati joga a 33,
50, 66, 75, vagy 100 %-os határérték alá csökkent.
Tulajdonszerzés megtagadása
A Felügyelet megtagadja a tőzsdében történő részesedés szerzését, illetőleg a 33, 50, 66, 75, vagy
100 %-os tulajdoni arányt elérő, illetve meghaladó tulajdonrész utáni jogok, illetve előnyök
gyakorlására az engedély megadását, ha a kérelmező (ideértve tulajdonosának vagy vezető
tisztségviselőjének)
a) tevékenysége, illetve a tőzsdére gyakorolt befolyása veszélyezteti a tőzsde független,
megbízható és körültekintő tulajdonosi irányítását vagy
b) üzleti tevékenységének, illetőleg kapcsolatainak jellege vagy a más vállalkozásokkal
fennálló közvetlen és közvetett tulajdoni részesedésének szerkezete olyan, hogy a felügyeleti
tevékenységet akadályozza.
Az engedélyt kérő személy vagy tulajdonosának, vezető tisztségviselőjének
tevékenysége, illetve a tőzsdére gyakorolt befolyása különösen akkor veszélyezteti a
tőzsde független, megbízható és körültekintő tulajdonosi irányítását, ha
a) pénzügyi, gazdasági helyzete az ajánlat tárgyát képező részesedésszerzés
nagyságához viszonyítva nem minősíthető megfelelőnek, vagy
b) nem bizonyítható a részesedésszerzéshez felhasznált pénzeszközök eredetének
törvényessége, vagy a pénzeszközök tulajdonosaként megjelölt személy adatainak
valódisága, illetve
c) természetes személy esetén a törvényben meghatározott kizáró ok áll fenn.
Összeférhetetlenség
A tőzsdével munkaviszonyban álló személy és vele egy háztartásban élő közeli hozzátartozója
nem lehet a tőzsde tulajdonosánál, illetve tőzsdei kereskedőnél vezető állású személy és érdemi
ügyintéző.
A tőzsdével munkaviszonyban álló személy és vele egy háztartásban élő közeli hozzátartozója
nem lehet tőzsdére bevezetett értékpapír kibocsátójánál vezető állású személy és érdemi
ügyintéző, ide nem értve azt az esetet, ha a tőzsde által kibocsátott értékpapír vagy állampapír
kerül a tőzsdére bevezetésre.
A tőzsdével munkaviszonyban álló személy és közeli hozzátartozója befektetési szolgáltatóban,
illetőleg árutőzsdei szolgáltatóban közvetlen tulajdonnal nem rendelkezhet.
A tőzsde működése
A tőzsdei kereskedés
Tőzsdei kereskedő lehet, vagyis a tőzsdén kereskedési joggal az a személy rendelkezhet, aki
a) legalább egy, az adott tőzsdén forgalmazott tőzsdei termék kereskedésének folytatásához
szükséges felügyeleti, illetve más hatósági engedéllyel rendelkezik;
b) megfelel a tőzsde szabályzataiban foglalt feltételeknek;
c) a tőzsdével megköti a szerződést, melyben vállalja a tőzsde szabályzataiban előírt feltételek
teljesítését, betartását;
d) a tőzsdei ügyletek elszámolására szerződést kötött a tőzsdei ügyletek elszámolását végző
szervezettel vagy olyan klíringtaggal, melyen keresztül az elszámolás teljesíthető.
A tőzsde köteles a kérelmezővel az erre vonatkozó szerződést kötni, ha az megfelel a fenti
feltételeknek.
A tőzsdei kereskedő a tőzsdén csak azon tőzsdei termék kereskedésében vehet részt, amely
tőzsdei termék kereskedéséhez szükséges hatósági engedéllyel rendelkezik.
A tőzsde jogosult
- a tőzsdei kereskedőktől azok tőzsdén folytatott tevékenységével kapcsolatos, illetve azt
befolyásoló információk kérésére, gyűjtésére.
- a tőzsdei kereskedők tőzsdén folytatott tevékenységének, valamint tőzsdén folytatott
tevékenységével kapcsolatos adatok, nyilvántartások helyszíni ellenőrzésére.
A tőzsdei kereskedési jog megszűnése
A tőzsdei kereskedési jog megszűnik
a) a tőzsdei kereskedő megszűnésével, halálával;
b) a tőzsdei kereskedési szerződés lejártával;
c) a tőzsdei kereskedési szerződés felmondásával; vagy
d) a tőzsdei kereskedő kereskedési tevékenység folytatására jogosító engedélyének a hatósági
visszavonásával.
A tőzsde a tőzsdei kereskedővel kötött szerződést felmondja, ha a tőzsdei kereskedő a tőzsde
szabályzataiban előírt kötelezettségeit szankció alkalmazását követően sem teljesíti.
A tőzsde szabályzatai
A tőzsde - törvény által meghatározott keretek között - szabályzatban határozza meg a
tevékenységére vonatkozó általános szabályokat, valamint a tőzsdei kereskedőkre és
kibocsátókra vonatkozó jogokat és kötelezettségeket. A tőzsde szabályzatainak elfogadására és
módosítására kizárólag az igazgatóság jogosult.
A tőzsde szabályzatában meg kell határozni:
a) a tőzsdei kereskedési jog megszerzésének, felfüggesztésének és megszűnésének
feltételeit és eljárási rendjét;
b) a szabályzatok hatálya alá tartozó személyekkel szemben a tőzsde által
alkalmazható szankciókat, valamint a jogorvoslat rendjét;
c) a tőzsdei kereskedés szabályait;
d) a tőzsdei termék bevezetésének, törlésének feltételeit és eljárási rendjét;
e) a kereskedés felfüggesztésének szabályait és eljárási rendjét;
f) az árfolyam és az egyéb tőzsdei információ nyilvánosságra hozatalának módját;
g) a tőzsdei kereskedők, a tőzsdére bevezetett értékpapírok kibocsátói
adatszolgáltatásának tartalmát, módját és ellenőrzésének rendjét;
h) a tőzsdei forgalom elszámolásának rendjét (ha a tőzsde maga végzi ezt a
tevékenységet);
i) a tőzsde vezető állású személyeire és alkalmazottaira vonatkozó
összeférhetetlenségi szabályokat;
j) a tőzsde által a szolgáltatást igénybe vevők részére felszámított díjakat.
A tőzsde a szabályzatait, valamint azok módosítását a Felügyelet hagyja jóvá.
Tőzsdei ügylet
A tőzsdei ügylet az a szerződés, amelyet a tőzsdei kereskedő a tőzsdén - a tőzsdei szabályzat
által lehetővé tett körben és módon - tőzsdei termékre vonatkozóan köt.
A tőzsdei ügyletek fajtái:
- azonnali,
- határidős,
- opciós ügylet, és
- ezek kombinációja.
A tőzsdei ügylet érvényességéhez a tőzsdei ügylet adatainak a tőzsdei szabályzatban
meghatározott módon történő rögzítése, határidős és opciós ügylet esetében továbbá
az elszámolóház visszaigazolása is szükséges.
Azonnali ügylet: ha a tőzsdei ügyletben az ügylet tárgyának tényleges átadására anélkül vállalnak
kötelezettséget, hogy a teljesítés módját és idejét meghatározták volna, a kötelezettséget a tőzsdei
szabályzatban meghatározott módon és időben kell teljesíteni.
Határidős ügylet: a felek megállapodhatnak abban, hogy a tőzsdei ügyletben vállalt
kötelezettségeiket a tőzsdei szabályzat által meghatározott későbbi időpontban teljesítik.
Ebben az esetben a tőzsdei ügylet a tőzsde szabályzata szerinti teljesítési feltételekkel
azáltal jön létre, hogy az ügyletet az elszámolóház nyilvántartásba veszi és
visszaigazolja. A határidős ügyletből eredő kötelezettséget - az elszámolóház
szabályzata által meghatározott módon - mindkét fél irányában az elszámolóház
teljesíti.
A határidős ügylet teljesítése történhet az ügylet tárgyának tényleges átadásával, közraktári
jeggyel történő teljesítéssel, illetőleg készpénzes elszámolással.
Opciós ügylet: az opciós ügyletnek két fő fajtája lehet, vételi vagy eladási opció.
- Vételi opció: ha a kötelezett tőzsdei termékre másnak vételi jogot enged, a jogosult a
vételi jog tárgyát egyoldalú nyilatkozattal megvásárolhatja.
- Eladási opció: annak a személynek, aki a jogosulttal szemben a tőzsdei termékre vételi
kötelezettséget vállal, a jogosult a tőzsdei terméket egyoldalú nyilatkozattal eladhatja.
Az opciós ügyletre vonatkozó megállapodás tartalmazza a tőzsdei termék, a vételár, az opciós díj
és az opció gyakorlásának időtartama (határnapja) meghatározását.
Az opció a tőzsdei ügylet megkötésétől számítva legfeljebb öt évre köthető ki. Az opció
gyakorlása meghatározott határnapra is kiköthető, ez esetben a határnap nem lehet távolabbi,
mint a tőzsdei ügylet megkötésétől számított öt év. Az öt évet meghaladó időtartamra vagy öt
évnél távolabbi határnapra, illetve határozatlan időre kikötött opció semmis.
Az opciós ügylet azáltal jön létre, hogy azt az elszámolóház nyilvántartásba veszi és
visszaigazolja. Az opciós ügyletből eredő kötelezettséget mindkét fél irányában az
elszámolóház teljesíti.
Származtatott (derivatív) ügylet: olyan ügylet, amelynek értéke az alapjául szolgáló
befektetési eszköz, deviza, áru vagy referenciaráta (alaptermék) értékétől függ és
önálló kereskedés tárgyát képezi (derivatíva);
A bíróság a kötelezettet az opciós ügyletből folyó kötelezettsége alól nem mentesítheti.
A tőzsdei ügylet megkötésének nem akadálya, ha az ügylet tárgya nincs az eladó tulajdonában.
Tőzsdei ügyletben kikötött opció vagy elővásárlási jog átruházható és az örökösökre is átszáll.
A tőzsdei forgalom elszámolása
A tőzsdei forgalom elszámolása a tőzsde vagy attól szervezetileg független, elszámolóházi
tevékenységet végző szervezet által történhet. (KELER Rt.)
A tőzsdei forgalmazás felfüggesztése
1) A tőzsde szabályzatában meghatározott személy legfeljebb 10 tőzsdenapra felfüggesztheti
meghatározott tőzsdei termék tőzsdei forgalmazását, ha a további forgalmazás nem biztosítja a
rendezett, áttekinthető és tisztességes kereskedelmet, illetve a tőzsdei kereskedés elszámolása
nem biztosított. Értékpapír tőzsdei forgalmazásának felfüggesztése esetén a felfüggesztésről
történő döntésről a kibocsátót értesíteni kell.
A tőzsde szabályzatában meghatározott személy által elrendelt három tőzsdenapot meghaladó
felfüggesztéshez a Felügyelet előzetes hozzájárulása szükséges.
2) Meghatározott tőzsdei termékcsoport tőzsdei forgalmazását vagy a teljes tőzsdei
forgalmazást a tőzsde szabályzatában meghatározott személy - a Felügyelet azonnali
tájékoztatása mellett - legfeljebb 1 tőzsdenapra felfüggesztheti, ha a forgalmazás fenntartása a
befektetők jogos érdekeit, a piac egyensúlyát vagy a tőzsde működését veszélyezteti.
3) A Felügyelet meghatározott tőzsdei termékfajta tőzsdei forgalmazását vagy a teljes tőzsdei
forgalmazást határozott időre felfüggesztheti, ha az általános pénzügyi, gazdasági, politikai
helyzet nem teszi lehetővé, hogy a tőzsdei forgalom rendezett és áttekinthető legyen, és ezáltal
nem tartható fenn a folyamatos és tisztességes tőzsdei forgalmazás.
4) A tőzsde igazgatósága vagy a Felügyelet legfeljebb 30 napra felfüggesztheti meghatározott
tőzsdei termék tőzsdei forgalmazását, ha a további forgalmazás nem biztosítja a rendezett,
áttekinthető és tisztességes tőzsdei kereskedelmet, veszélyezteti a befektetők esélyegyenlőségét,
jogos érdekeit, illetve a piac egyensúlyát, valamint ha a tőzsdei kereskedés elszámolása nem
biztosított. A tőzsde igazgatósága által elrendelt felfüggesztéshez a Felügyelet jóváhagyása
szükséges, ha az a három napot meghaladja.
A teljes tőzsdei forgalmazást érintő, tíz tőzsdenapnál hosszabb időtartamú felfüggesztéshez a
pénzügyminiszter jóváhagyása szükséges.
A tőzsde gazdálkodása, befektetési korlátozások
A tőzsde szabad pénzeszközét nem fektetheti az adott tőzsdére bevezetett és forgalmazott tőzsdei
termékbe, ide nem értve az állampapírt és a tőzsde, valamint a tőzsdei elszámolást végző
elszámolóház által kibocsátott részvényt.
A tőzsde szabad pénzeszközét nem fektetheti az 5% vagy 10%-ot elérő, illetve meghaladó
részesedéssel rendelkező tulajdonosa által kibocsátott értékpapírba, ide nem értve az állampapírt.
A tőzsde ingatlant kizárólag tevékenysége ellátásához szükséges mértékben szerezhet.
A tőzsde működése során csak olyan gazdasági társaságot alapíthat, illetve csak olyan gazdasági
társaságban lehet tulajdonos, amely tőzsdei tevékenység, illetve azt segítő kiegészítő tevékenység
megvalósítását hivatott elősegíteni.
A tőzsde nem szerezhet olyan részesedést, illetőleg nem létesíthet olyan tagsági viszonyt
vállalkozásban, amely esetben a vállalkozás tartozásaiért a részesedés mértékére való tekintet
nélkül korlátlanul felel.
A tőzsde működésének nyilvánossága
A tőzsde a tőzsdei kereskedők és a befektetők tájékoztatása érdekében köteles biztosítani a
tőzsdei adatok nyilvánosságát. A nyilvánossá tétel a tőzsde vagy vele szerződéses kapcsolatban
álló más szervezet által történhet.
A tőzsde jogosult a tőzsdei adat - szabályzatában meghatározott időn, de legfeljebb húsz percen
belüli - átadásáért ellenértéket kérni. A szabályzatban meghatározott időt követően a tőzsdei adat
bárki által szabadon felhasználható.