BEFEKTETÉSI ALAPOK
1) befektetési alap: befektetési jegyek nyilvános vagy zártkörű kibocsátásával létrehozott és
működtetett, jogi személyiséggel rendelkező vagyontömeg, amelyet a befektetési alapkezelő a
befektetők általános megbízása alapján, azok érdekében kezel;
2) befektetési jegy: befektetési alap nevében (javára és terhére) - meghatározott módon és
alakszerűséggel - sorozatban kibocsátott, vagyoni és egyéb jogokat biztosító, átruházható
értékpapír;
3) nyílt végű befektetési alap: az olyan befektetési alap, amelynél visszaváltható befektetési
jegyek kerülnek folyamatos forgalmazásra;
4) zárt végű befektetési alap: az olyan befektetési alap, amelyre a futamidő lejáratának
kivételével vissza nem váltható befektetési jegyek kerülnek kibocsátásra és forgalomba hozatalra.
5) befektetési alapkezelő: befektetési alapkezelési tevékenységre engedéllyel rendelkező
részvénytársaság, vagy fióktelep;
6) befektetési alapkezelési tevékenység: a befektetési alapkezelő által, a meghirdetett
befektetési elveknek megfelelő befektetési alap kialakítása és a befektetési alap portfóliójában
lévő egyes eszközelemeknek (befektetési eszköz vagy ingatlan) a befektetési alapkezelő döntése
alapján, a befektetési alap meghirdetett befektetési elveihez igazodó adásvétele;
7) befektetési alap letétkezelő: a befektetési alap letétkezelési tevékenységet végző hitelintézet;
8) befektetési alap letétkezelési tevékenység: az pénzügyi szolgáltatási tevékenység, amely
során a letétkezelő a befektetési alapkezelő megbízása alapján letéteményesként a befektetési
alap tulajdonában lévő értékpapírok letéti őrzését és az ahhoz kapcsolódó kezelését, továbbá
a befektetési alap bankszámlájának - ideértve az alap saját tőkéjének összegyűjtése céljából
nyitandó letéti számlát is -, illetve értékpapír számlájának vezetését, valamint a befektetési
jegyek eladásával, visszavásárlásával, a hozamok kifizetésével és a nettó eszközérték
megállapításával kapcsolatos technikai tevékenységet és az alapkezelők sajátos ellenőrzését
végzi;
9) nettó eszközérték: a befektetési alap portfóliójában szereplő eszközök értéke,
csökkentve a portfóliót terhelő összes kötelezettséggel, beleértve a passzív időbeli
elhatárolásokat is;
BEFEKTETÉSI ALAPKEZELŐK
Befektetési alapkezelő kizárólag az alábbi tevékenységet végezheti a Felügyelet engedélyével:
a) befektetési alapkezelés (e tevékenység folytatására köteles);
b) a portfóliókezelési tevékenység (  mint befektetési szolgáltatás);
c) önkéntes kölcsönös biztosító pénztár részére végzett vagyonkezelés (  mint pénzügyi
szolgáltatás);
d) magánnyugdíjpénztár részére végzett vagyonkezelés (  mint pénzügyi szolgáltatás);
e) a befektetési alapkezelő által kezelt befektetési alapok befektetési jegyeinek eladása és
visszaváltása ügynökként;
f) befektetési tanácsadás (  mint befektetési szolgáltatás);
g) értékpapír-kölcsönzés(  mint befektetési szolgáltatás).
A befektetési alapkezelési tevékenység folytatására kizárólag befektetési alapkezelő
kaphat engedélyt.
Egy befektetési alapkezelő egyszerre több befektetési alapot is kezelhet. Ennek megfelelően a
befektetési alapkezelő által alkalmazott eljárásoknak, rendszereknek és megoldásoknak
biztosítaniuk kell az egyes alapok tulajdonában lévő értékpapírok, pénzeszközök, tőzsdei
termékek, illetőleg ingatlanok egymástól, illetőleg a befektetési alapkezelő tulajdonában
lévő értékpapíroktól, pénzeszközöktől, tőzsdei termékektől, illetőleg ingatlanoktól történő
elkülönített kezelését.
A befektetési alapkezelő számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszereinek
alkalmasnak kell lenniük
a) mindenkori pénzügyi helyzetének megállapítására;
b) az egyes, általa kezelt alapok és portfóliók részét képező befektetési eszközök,
pénzeszközök, tőzsdei termékek és ingatlanok állományának minden időpontban történő
megállapítására;
c) a jogszabályban, illetőleg saját szabályzataiban foglalt előírások betartásának folyamatos
ellenőrzésére; valamint
d) jogszabályban előírt adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésére.
A befektetési alapkezelő működési formája
Befektetési alapkezelő kizárólag névre szóló részvényekkel rendelkező részvénytársaság
vagy fióktelep formájában működhet. A részvénytársasági formában működő befektetési
alapkezelőre a gazdasági társaságokra vonatkozó törvényi rendelkezéseket, a fióktelep
formájában működő befektetési alapkezelőre az Fkt. rendelkezéseit az e törvényben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni.
A befektetési alapkezelő tőkeellátottsága
A befektetési alapkezelő jegyzett tőkéjének legkisebb összege – az alábbi eltéréssel – 100
millió forint.
Ha a befektetési alapkezelő kétmilliárd forintot elérő vagy azt meghaladó értékben kezel
magán-nyugdíjpénztári vagyont, saját tőkéjének legkisebb összege kettőszázötvenmillió forint és
a kezelt magán-nyugdíjpénztári vagyon kettőmilliárd forintot meghaladó részének egy százaléka.
Ha a befektetési alapkezelő saját tőkéje eléri az egymilliárd forintot, a kezelt magánnyugdíjpénztári
vagyon növekedésével a saját tőkét nem szükséges tovább növelni.
Fióktelep formájában működő befektetési alapkezelő esetében jegyzett tőke alatt dotációs tőkét
kell érteni.
A befektetési alapkezelő irányítását a belföldön létesített főirodában kell biztosítani.
A befektetési alapkezelés jogi háttere
A befektetési alap kezelése során az alap kezelésének különös szabályait - a Tpt.
mellékletnek megfelelő - kezelési szabályzatba kell foglalni, amely az alapkezelő és a
befektetők közötti általános szerződési feltételeket tartalmazza. A befektetési jegy első
alkalommal történő értékesítésekor az alap kezelési szabályzatát a befektetőnek
térítésmentesen át kell adni.
A befektető a befektetési jegyek vásárlásakor nyilatkozik arról, hogy ismeri a kezelési
szabályzatban foglalt feltételeket. A kezelési szabályzatnak tartalmaznia kell minden olyan
információt, amely lehetővé teszi a befektetési alap működésének, befektetési elveinek és
kezelésének megítélését.
Az alapkezelő az alap működtetése során a befektető érdekében a jogszabályoknak, működési
szabályoknak és a mindenkor érvényes kezelési szabályzatnak megfelelően köteles eljárni.
A befektetési alapkezelő az egyenlő elbánás elve alapján köteles eljárni a befektetők
tekintetében.
A nyilvános alap tájékoztatójában és kezelési szabályzatában foglalt feltételeket az
alapkezelő egyoldalúan a Felügyelet engedélyével módosíthatja. Nem szükséges a Felügyelet
engedélye a módosításhoz, amennyiben az
a) az ügyfelet terhelő költségek egyoldalú csökkentését jelenti,
b) a forgalmazási helyek számának növelését vagy csökkentését tartalmazza, ha az új
forgalmazó ilyen tevékenységre Felügyeleti engedéllyel már rendelkezik,
c) jogszabály-módosítás átvezetését jelenti, ha ez nem érinti az alap befektetési politikáját,
kockázati jellegét,
d) piaci vagy mérlegadatok frissítését szolgálja,
e) az alapkezelő, illetőleg letétkezelő tisztségviselői körében, cégadataiban bekövetkezett
változás átvezetését jelenti,
f) az engedélyhez kötött változások esetében a Felügyelet az engedélyt korábban megadta.
Képviselet formája, tartalma
A befektetési alapkezelő az alapkezelési tevékenység végzése során mindig az alap
nevében jár el.
A befektetési alapkezelő a befektetési eszközök, illetőleg az ingatlanok vételével és eladásával
kapcsolatosan a megbízók (vagyis a befektetési jegyek megvásárlói) javára összesítetten vagy
külön-külön is eljárhat.
A befektetési alapkezelő egymástól elkülönítetten több befektetési alapot is létrehozhat és
kezelhet.
A befektetési alapkezelő a befektetési alapok és az ügyfelek vagyonát a saját vagyonától
elkülönítetten köteles kezelni és nyilvántartani.
A befektetési alapkezelő által kezelt portfólióban lévő eszközök nem képezik az alapkezelő
tulajdonát.
A befektetési alapkezelő az általa kezelt vagyonról befektetési alaponként és ügyfelenként
elkülönített nyilvántartást köteles vezetni.
Összeférhetetlenség: a befektetési alapkezelő az általa kezelt alap javára nem szerezhet
egyetlen kibocsátóban sem nyilvános vételi kötelezettséget eredményező befolyást.
Ingatlanalap kezelése esetén a befektetési alapkezelő köteles az alap portfóliójában lévő
ingatlanokra teljes körű vagyonbiztosítást kötni.
Befektetési alapok átadása
Befektetési alapkezelő a befektetési alap átadására kizárólag más befektetési alapkezelő
részére jogosult.
A nyilvános befektetési alap átadására a Felügyelet engedélyével és az átadásról szóló
nyilvános tájékoztatás alapján kerülhet sor. Zártkörű befektetési alap átadására a Ptk.
tartozás-átvállalásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
A befektetési alapkezelő az alap hozamára vonatkozó ígéretet kizárólag a tőke megóvására
vonatkozó ígérettel együtt tehet. Az ígéretet köteles bankgaranciával biztosítani.
Összeférhetetlenségi szabályok
A befektetési alapkezelő vezető tisztségviselője, vezető állású dolgozója, illetve a befektetési
döntéshozatalban, végrehajtásban részt vevő alkalmazottja nem lehet közvetlenül a befektetési
alapkezeléshez kapcsolódó területen tevékenykedő alkalmazottja
a) a letétkezelőnek;
b) a befektetési döntések végrehajtásában közreműködő szolgáltatónak, így különösen a
befektetési szolgáltatónak, az ingatlanértékelőnek, ingatlanforgalmazónak, másik befektetési
alapkezelőnek, valamint
c) a befektetési alapkezelő ügyfelének.
A befektetési jegy
A befektetési jegy, mint önálló értékpapír kötelező tartalmi kellékei:
a) a befektetési alap megnevezése;
b) a befektetési alap fajtája (zárt végű, nyílt végű), típusa (nyilvános vagy zártkörű),
futamideje;
c) a befektetési jegy névértéke, értékpapír kódja és sorszáma;
d) a tulajdonos neve;
e) a tulajdonosnak, illetve a birtokosnak a befektetési jegyhez fűződő, a befektetési alap
kezelési szabályzatában meghatározott jogai;
f) a kibocsátás időpontja;
g) az alap kezelését végző befektetési alapkezelő cégneve és székhelye;
h) az alap kezelését végző befektetési alapkezelő cégszerű aláírása.
A befektetőt a tulajdonában lévő befektetési jegy mennyisége után a felosztott hozam olyan
arányban illeti meg, ahogy befektetési jegyei összesített névértéke a hozam felosztásakor
forgalomban lévő befektetési jegyek összesített névértékéhez viszonyul.
A befektetési jegyek kibocsátása, forgalomba hozatala
A befektetési jegy nyilvános forgalomba hozatalának feltétele, hogy az alapkezelő nyilvános
tájékoztatót, illetve kezelési szabályzatot és rövidített tájékoztatót tegyen közzé.
A befektetési jegyek zárt körben történő értékesítésének feltétele, hogy az alapkezelő kezelési
szabályzatot tegyen hozzáférhetővé lehetséges befektetői számára.
A nyílt végű befektetési alap által kibocsátott befektetési jegyek folyamatos forgalmazása
A befektetési jegyeknek a befektetők felé való értékesítésére az alapkezelő forgalmazót bíz
meg. A befektetési jegy eladása és visszaváltása, valamint a felosztott hozam kifizetése a
forgalmazó feladata. Az értékesítésért kizárólag a forgalmazó felel.
Az alapkezelő - a forgalmazó útján - a nyilvános nyílt végű befektetési alapra kibocsátott
befektetési jegyekre a pénztári órák alatt azonnal köteles visszaváltási megbízást elfogadni és
ingatlanalap esetén legfeljebb kilencven forgalmazási napon belül teljesíteni. Értékpapíralap
esetén a befektetési jegy visszaváltásakor figyelembe vett nettó eszközérték legfeljebb a
visszaváltási igény bejelentését követő harmadik forgalmazási napon érvényes nettó
eszközérték lehet. A visszaváltásnál figyelembe vett nettó eszközérték megállapítását és a
kifizetés napját az alap kezelési szabályzata tartalmazza.
A nyilvános nyílt végű befektetési jegyet a forgalmazó köteles minden munkanapon
forgalmazni, kivéve a Felügyelet által engedélyezett zárva tartást és a forgalmazás
felfüggesztésének esetét.
A nyílt végű befektetési jegyek forgalmazási árának alapja az egy befektetési jegyre jutó
nettó eszközérték. A folyamatos forgalmazás során a befektető terhére eladási, illetve
visszaváltási (vételi) jutalék számítható fel, amely - részben vagy egészben - az alapot, a
forgalmazót vagy az alapkezelőt illetheti. A jutalék mértékéről a befektetőt előzetesen
tájékoztatni kell.
A befektetési jegyek folyamatos forgalmazásának felfüggesztése
A nyílt végű befektetési alapra kibocsátott befektetési jegy folyamatos forgalmazását az
alapkezelő kizárólag elháríthatatlan külső ok miatt, a befektetők érdekében az alábbi
rendkívüli esetekben, a Felügyelet haladéktalan tájékoztatása mellett felfüggesztheti, ha
a) az alap nettó eszközértéke nem állapítható meg, így különösen ha az alap saját tőkéje
több mint tíz százalékára vonatkozóan az adott értékpapírok forgalmát felfüggesztik, vagy
b) a forgalmazástechnikai feltételei legalább a forgalmazási helyek felén nem adottak.
Befektetési alapok létrejötte
A befektetési alap - az alapkezelő kérelmére - a Felügyelet által történő nyilvántartásba
vétellel jön létre. A nyilvántartásba vételi kérelemhez csatolni kell a letétkezelő által kiállított
igazolást arról, hogy a tájékoztatóban, illetőleg a kezelési szabályzatában meghatározott
saját tőkét a befektetők befizették, illetve ingatlan apport esetében az ingatlant az alap
rendelkezésére bocsátották. A saját tőke eredményes befizetését követően az alapkezelő köteles
haladéktalanul intézkedni a befektetési alap nyilvántartásba vétele iránt.
Befektetési alapot
• nyílt végű vagy zárt végű,
• értékpapír- vagy ingatlanalapként,
• nyilvánosan vagy zártkörűen lehet létrehozni.
Az értékpapíralapokon belül
• különleges alapok,
• európai befektetési alap,
• alapokba befektető befektetési alap,
• származtatott ügyletekbe befektető befektetési alap és
• indexkövető befektetési alap
is létrehozható. Európai befektetési alap csak nyilvános, nyílt végű alap lehet.
Saját tőke követelmények
A nyilvános módon létrehozott befektetési alap legkisebb induló saját tőkéje:
a) értékpapíralap esetén 200 millió Ft;
b) ingatlanalap esetén 1 milliárd Ft.
A zárt körben létrehozott befektetési alap legkisebb induló saját tőkéje
a) értékpapíralap esetében 100 millió forint;
b) ingatlanalap esetén 500 millió forint.
A zártkörű ingatlanalap befektetési jegyei ingatlanapport ellenében is jegyezhetőek.
Befektetési alap megszűnése
A befektetési alap a Felügyelet által vezetett nyilvántartásból való törléssel szűnik meg.
Az alapkezelő jogutód nélküli megszűnésekor, illetőleg az alapkezelő tevékenységi engedélye
visszavonásakor - ha az alapkezelést másik alapkezelő nem vállalja el - az alapot meg kell
szüntetni.
A határozatlan futamidejű, pozitív saját tőkéjű befektetési alapot az alapkezelő a Felügyelet
engedélyével megszüntetheti.
A nyilvános nyílt végű befektetési alapot az alapkezelő köteles megszüntetni, amennyiben az
alap saját tőkéje három hónapon keresztül, átlagosan nem éri el a húszmillió forintot.
Az alap megszüntetését a Felügyelet határozatban elrendeli, ha az alap saját tőkéje negatív.
Befektetési alap átalakulása
Átalakulásnak minősül a befektetési alap fajtájának, típusának vagy futamidejének
megváltoztatása.
Nyílt végű nyilvános befektetési alap nem alakulhat zárt végű nyilvános befektetési alappá.
Nyilvánosan létrehozott befektetési alap csak az összes befektető hozzájárulásával alakulhat át
zártkörű befektetési alappá.
Zárt végű, határozott futamidejű befektetési alap nem alakulhat át zárt végű határozatlan
futamidejű befektetési alappá.
Európai befektetési alap nem alakulhat át nem európai befektetési alappá.
Az alapkezelő az átalakulás indokát, napját és feltételeit tartalmazó tájékoztatót köteles a
Felügyeletnek jóváhagyásra benyújtani. Az alapkezelő a Felügyeleti engedély megszerzését
követően köteles az átalakulás tényét a befektetési alap hirdetményi lapjaiban, az átalakulás
napját legalább harminc nappal megelőzően közzétenni.
EGYES KÜLÖNLEGES SZABÁLYOZÁST IGÉNYLŐ BEFEKTETÉSI ALAPOK
Zárt végű befektetési alapok
A zárt végű befektetési alapra forgalomba hozott befektetési jegy a befektetési alap
futamidejének vége előtt nem váltható vissza.
A nyilvánosan működő zárt végű alapok esetében az alapkezelő köteles a befektetési alap
létrehozatalát, illetve a nyilvánossá válását követő egy hónapon belül a befektetési jegy tőzsdei
bevezetését kezdeményezni.
Zártkörű befektetési alapra vonatkozó eltérő rendelkezések
Befektetési alap zártkörű létrehozatalának minősül, ha a befektetési jegyek jegyzésére az
értékpapírok zártkörű forgalomba hozatalának szabályai szerint kerül sor.
Az értékpapír forgalomba hozatala zártkörűnek minősül, ha a kibocsátás
során az értékpapírt kizárólag egyedileg előre meghatározott befektetők
részére ajánlják fel, a befektető előzetes szándéknyilatkozata alapján,
ideértve, ha
a) az értékpapírt kizárólag intézményi befektetők számára ajánlják fel;
b) a részvénytársaság a részvényeseinek ingyenesen juttat az alaptőkén
felüli vagyon terhére részvényeket;
c) a kibocsátó olyan értékpapírcserét bonyolít le, amely a kibocsátó
alaptőkéjének növekedését nem eredményezi, feltéve, hogy az átváltandó
értékpapír sem került nyilvánosan forgalomba;
d) a kibocsátó olyan értékpapírcserét bonyolít le, amelynek során az
értékpapír forgalomba hozatalára átváltoztatható kötvények átváltásával,
vagy más értékpapír által biztosított jogok gyakorlásával kerül sor, feltéve,
hogy az átváltandó értékpapír sem került nyilvánosan forgalomba;
e) az alaptőke felemeléséből származó értékpapírt részvénytársaságban
történő befolyásszerzéssel kapcsolatban ellenértékként ajánlják fel;
f) az alaptőke felemeléséből származó értékpapírt a társaságok
egyesülésével kapcsolatosan ellenértékként ajánlják fel;
g) az értékpapírt a kibocsátó a munkavállalóinak, volt munkavállalóinak,
illetve választott tisztségviselőinek értékesíti.
A zártkörű befektetési alap létrehozatalakor az alapkezelő kezelési szabályzatot köteles készíteni.
A kezelési szabályzatot a Felügyelet hagyja jóvá.
A zártkörűen kibocsátott befektetési jegy az alap nyilvánossá válásáig kizárólag a kezelési
szabályzatban felsorolt személyek között ruházható át, illetőleg nyílt végű befektetési alap esetén
kizárólag a felsorolt személyek számára forgalmazható.
ÁLTALÁNOS BEFEKTETÉSI SZABÁLYOK
A befektetési alap saját tőkéje kizárólag az alábbi eszközökben tartható:
a) befektetési eszköz
• átruházható értékpapírok;
• pénzpiaci eszközök;
• értékpapírra, devizára, indexre, illetőleg ezek származtatott termékeire vonatkozó
határidős ügyletek, ideértve az ezekkel egyenértékű készpénz-elszámolású eszközöket;
• határidős kamatlábügyletek;
• kamat-, deviza- és tőkecsereügyletek;
• vételi és eladási opciók értékpapírra, devizára, indexre és kamatlábra, illetve ezek
származtatott termékeire, ideértve az ezekkel egyenértékű készpénz-elszámolású
eszközöket.
b) bankbetét;
c) deviza;
d) ingatlan (csak ingatlanalap esetén).
A befektetési alap egyetlen kibocsátóban sem szerezhet tíz százalékot meghaladó közvetlen,
illetőleg közvetett tulajdoni részesedést, illetve tíz százalékot meghaladó szavazati jogot
megtestesítő értékpapírt.
Az egy kibocsátótól származó értékpapírok és egyéb pénzpiaci eszközök nem haladhatják meg
a befektetési alap saját tőkéjének húsz százalékát, kivéve az OECD-tagállamok által kibocsátott
állampapírt.
A befektetési alap nem szerezheti meg az egy kibocsátótól származó hitelviszonyt megtestesítő
értékpapírok és egyéb pénzpiaci eszközök több mint húsz százalékát, kivéve az OECDtagállamok
által kibocsátott állampapírt.
Az OECD-tagállamok által kibocsátott azonos sorozatú állampapírok saját tőkére vetített
összértéke nem haladhatja meg a befektetési alap saját tőkéjének harmincöt százalékát.
Az alapkezelő az alap saját tőkéjét nem fektetheti be az alap által kibocsátott befektetési
jegybe.
Ha a befektetési alap saját tőkéjét olyan más kollektív befektetési forma kollektív
befektetési értékpapírjába fektetik be, amelyet az adott befektetési alap alapkezelője, vagy
azzal szoros kapcsolatban lévő másik alapkezelő kezel, a befektetéssel, illetve annak
megszüntetésével kapcsolatosan az adott befektetési alapra eladási és visszaváltási jutalék
nem terhelhető.
A nyilvános értékpapír-befektetési alapokra vonatkozó különleges és eltérő szabályok
A nyilvános értékpapír-befektetési alap saját tőkéje a fentebb említett elemeken belül
kizárólag az alábbi eszközökben tartható:
a) tőzsdén vagy más elismert piacon jegyzett értékpapír;
b) olyan értékpapír, melynek kibocsátója kötelezettséget vállalt az adott értékpapír fél éven
belüli, bármely az a) pont szerinti piacok valamelyikére történő bevezetésére, és a bevezetésnek
nincs törvényi vagy egyéb akadálya;
c) olyan, az a)-b) pontokban meghatározott feltételnek meg nem felelő tagsági jogokat
megtestesítő értékpapír, amelyre a vételt megelőző harminc napon belül folyamatosan legalább
két befektetési szolgáltató nyilvános módon visszavonhatatlan vételi kötelezettséget jelentő
árfolyamot tett közzé;
d) az a)-b) pontokban meghatározott feltételnek meg nem felelő, legfeljebb kettő éves
hátralévő futamidejű hitelviszonyt megtestesítő értékpapír;
e) állampapír;
f) kollektív befektetési értékpapír;
g) bankbetét;
h) deviza;
i) származtatott termék,
j) pénzpiaci eszköz.
Befektetési alapba befektető alapra vonatkozó eltérő szabályok
Amennyiben a befektetési alap befektetési politikája szerint saját tőkéjének legalább nyolcvan
százalékát kívánja kollektív befektetési értékpapírokba fektetni, az alap befektetési alapba
befektető befektetési alapnak minősül, és ezt a tényt a tájékoztatóban és a rövidített
tájékoztatóban feltűnő módon szerepeltetni kell.
Származtatott ügyletekbe befektető befektetési alapra vonatkozó eltérő szabályok
Származtatott ügyletekbe fektető befektetési alap nevében fel kell tüntetni a "származtatott alap"
elnevezést.
Származtatott ügyletekbe fektető befektetési alap javára és terhére az alapkezelő tőzsdei árualapú
származtatott ügyletet is köthet. Az ennek keretében létrejött ügylet ugyanakkor nem zárulhat
fizikai teljesítéssel vagy közraktárjegy átadásával.
Indexkövető befektetési alapra vonatkozó eltérő szabályok
Indexkövető befektetési alap: olyan befektetési alap, amely befektetési politikájában valamely
elismert (szabályozott) piac által meghirdetett index, illetve valamely, a lehetséges befektetők
részére előre meghirdetett, a Felügyelet által jóváhagyott egyéb index leképezésére vállalkozott;
Az indexkövető befektetési alap nevében szerepeltetni kell az indexkövető alap elnevezést.
Indexkövető befektetési alap - az állampapír kivételével - csak az indexkosárban szereplő
értékpapírokat valamint indexre, vagy indexkosárban szereplő értékpapírokra szóló származtatott
ügyleteket tartalmazhat.
Az indexkövető befektetési alap portfoliójában szereplő értékpapírok súlya az egyes
értékpapírok indexbeli súlyától legfeljebb öt százalékponttal térhet el. A rövidített tájékoztatónak
és az alap kezelési szabályzatának tartalmaznia kell az egyes értékpapírok indexbeli súlyától való
eltérésének maximális nagyságát.
Az alapkezelőnek az indexkövető befektetési alap kezelése során úgy kell eljárnia, hogy a
kezelési szabályzatban meghatározott index teljesítményét a portfolió teljesítménye mindenkor
hűen kövesse.
Az indexkövető alap csak olyan index leképezésére jöhet létre, amelynek értéke legalább egy
éven keresztül folyamatosan közzétételre került. Az index folyamatos közzététele
megszűnésének esetén az indexkövető alapot kilencven napon belül meg kell szüntetni, illetve át
kell alakítani. A határidőt a Felügyelet egy alkalommal, legfeljebb hatvan nappal
meghosszabbíthatja.
Ingatlanalapokra vonatkozó eltérő befektetési szabályok
Az ingatlanalap portfoliója az ingatlanokon felül kizárólag látra szóló és lekötött bankbetétet,
illetve a lejáratát tekintve egy évnél nem hosszabb futamidejű, OECD tagállam által kibocsátott
állampapírt, valamint devizaárfolyamhoz kötött ingatlanügyletekből befolyó bevételek
árfolyamkockázatának fedezése céljából kötött határidős ügyleteket tartalmazhat.
Ingatlanalap az ingatlanok átruházása (elidegenítése, megszerzése) körében köthet adásvételi,
valamint a Ptk.-ban az adásvétel különös nemeiként nevesített - ideértve az adásvétellel vegyes
szerződéseket is -, illetve időpont vagy feltétel bekövetkezésétől függő hatályú szerződéseket.
Az ingatlanokra vonatkozó adásvételi, valamint az ingatlanok megterhelésére vonatkozó
jelzálogkölcsön szerződések érvényességéhez a letétkezelő ellenjegyzése szükséges. A
letétkezelő az adott ügyletet csak a befektetési alapokra vonatkozó jogszabályok szerint
minősítheti, ellenjegyzése során az alapkezelő döntését üzleti megfontolások szempontjából nem
értékeli.
Az ingatlanforgalmazó alap portfoliójában egyetlen ingatlan értéke sem haladhatja meg az alap
saját tőkéjének húsz százalékát.
Az európai befektetési alapokra vonatkozó eltérő szabályok
Az európai befektetési alap letétkezelője kizárólag magyarországi székhelyű, részvénytársasági
formában működő hitelintézet lehet.
Az európai befektetési alap olyan nyilvános, nyílt végű alap, amelynek saját tőkéje kizárólag
a) tőzsdén vagy más elismert piacon jegyzett értékpapír;
b) olyan értékpapír, melynek kibocsátója kötelezettséget vállalt az adott értékpapír fél éven
belüli, bármely az a) pont szerinti piacok valamelyikére történő bevezetésére, és a bevezetésnek
nincs törvényi vagy egyéb akadálya;
c) állampapír;
d) befektetési jegy, illetőleg kollektív befektetési értékpapír;
e) bankbetét;
f) deviza;
g) származtatott termék
h) pénzpiaci eszköz
eszközökbe fektethető be.
Az európai befektetési alap saját tőkéje kizárólag olyan pénzpiaci eszközbe fektethető be,
amelynek piaci forgalma biztosítja, hogy az bármikor piaci áron értékesíthető, valamint a piaci ár
naponta megbízható és ellenőrizhető módon megállapítható, és
a) elismert piacon kereskednek vele, vagy
b) kibocsátása szabályozott és felügyelt módon történik, vagy
c) prudenciális felügyelet alatt álló intézmény bocsátotta ki, vagy vállalt kezességet a
kibocsátásra, vagy
d) valamely tagállam, annak regionális vagy helyi önkormányzata, jegybankja bocsátotta ki,
vagy ezen intézmények valamelyike kezességével került kibocsátásra, vagy
e) az Európai Központi Bank, az Európai Unió, az Európai Beruházási Bank, illetőleg olyan
nemzetközi intézmény bocsátotta ki, vagy vállalt kezességet a kibocsátására, amelynek legalább
egy tagállam tagja, vagy
f) olyan vállalkozás bocsátotta ki, amely által kibocsátott más értékpapírral vagy pénzpiaci
eszközzel valamely elismert piacon kereskedés folyik.
Az európai befektetési alap saját tőkéje kizárólag európai befektetési alap, illetve ennek az
Európai Unió más tagállamában létrehozott megfelelője kollektív befektetési értékpapírjába,
illetőleg olyan kollektív befektetési forma kollektív befektetési értékpapírjába fektethető be,
amely
a) bármikor visszaváltható értékpapírokat hoz nyilvánosan forgalomba és befektetési
eszközökbe fekteti a befektetők által átadott eszközöket;
b) tevékenységét engedélyezett és felügyelt módon végzi;
c) szabályozása biztosítja a kezelt vagyonok elkülönítését, a kockázatok e törvényben
foglaltaknak megfelelő csökkentését;
d) rendszeres éves és féléves tájékoztatót tesz közzé;
e) kezelési szabályzata szerint ugyanazon kollektív befektetési forma kollektív befektetési
értékpapírjába saját tőkéjének legfeljebb tíz százalékát fekteti be.
Az európai befektetési alap saját tőkéje kizárólag éven belüli lejárattal rendelkező, bármikor
felmondható bankbetétben helyezhető el az Európai Unió valamely tagállamában székhellyel
rendelkező, vagy olyan harmadik országbeli hitelintézetben, amelynek szabályozási és felügyeleti
rendszere biztosítja a hitelintézet megfelelő biztonságos működését.
TÁJÉKOZTATÁSI KÖTELEZETTSÉG
Rendszeres tájékoztatási kötelezettség
Az alapkezelő legalább félévenként, a tárgyfélév lezárása után negyvenöt - külföldi befektetési
alapkezelő esetén hatvan - napon, tárgyév lezárása esetén százhúsz napon belül köteles az általa
kezelt befektetési alapokról egyenként jelentést készíteni, a Felügyeletnek megküldeni, az
alapkezelőnél és a forgalmazónál a befektetők számára hozzáférhetővé tenni, továbbá
közleményben közzétenni a jelentés elkészültének tényét, megtekintésének helyét és idejét. A
jelentések megtekintését a közlemény megjelenésétől számított legkésőbb hét nap elteltével kell
lehetővé tenni.
Az alapkezelő köteles havonta az általa kezelt nyíltvégű befektetési alapok tekintetében, a hónap
utolsó forgalmazási napjára vonatkozóan megállapított nettó eszközérték alapján
portfoliójelentést készíteni, a Felügyeletnek megküldeni és a megállapítás napját követő tizedik
forgalmazási naptól a forgalmazási helyeken és a saját székhelyén hozzáférhetővé tenni. A
jelentésnek tartalmaznia kell a portfolió-befektetési eszközfajták, illetve a befektetési
politikájában részletezett egyéb kategóriák szerinti bemutatását, a saját tőkét és az egy egységre
jutó nettó eszközértéket.
A befektetési alapra mint kibocsátóra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségeknek az alap nevében
az alapkezelő köteles eleget tenni.
A LETÉTKEZELŐ
Az alapkezelő az általa kezelt alap és letétkezelésével Magyarországon bejegyzett, a Hpt.-
ben meghatározott "letétkezelés kollektív befektetések részére" pénzügyi szolgáltatási
tevékenység végzésére engedéllyel rendelkező hitelintézetet köteles megbízni. A letétkezelői
megbízási szerződés hatálybalépéséhez a Felügyelet jóváhagyása szükséges.
Befektetési alap részére végzett letétkezelés esetén a letétkezelő az alábbi feladatokat végzi:
a) meghatározza a befektetési alap összesített és az egy jegyre jutó nettó eszközértékét;
b) gondoskodik a befektetési alap összesített és egy jegyre jutó nettó eszközértékének
közzétételéről, illetve a befektetők részére történő közléséről;
c) ellenőrzi, hogy a befektetési alapkezelő megfelel-e a jogszabályokban és az alapkezelési
szabályzatban foglalt befektetési szabályoknak;
d) biztosítja, hogy az alap eszközeit érintő ügyletekből, valamint a befektetési jegyek
forgalmazásából származó valamennyi ellenszolgáltatás a szokásos határidőn belül az alaphoz
kerüljön.
Letétkezelés: A befektetési alap tulajdonában lévő értékpapírok kizárólag a letétkezelőnél
vagy az általa nyitott számlákon helyezhetők el, kivéve az óvadékba helyezett értékpapírok
esetét. A fel nem használt óvadékot kizárólag a letétkezelőhöz vagy az általa nyitott számlára
lehet szállítani, transzferálni.
Változás: A befektetési alap kezelése során az alapkezelő a letétkezelőnek adott megbízás
felmondását és új letétkezelő megbízását a Felügyeletnek bejelenti.
Ellenőrzés: Tevékenysége során a jogszabályokban, az alapkezelési szabályzatban foglalt
bármilyen eltérésről, valamint az alap saját tőkéjének negatívvá válásáról a letétkezelő köteles
írásban értesíteni az alapkezelőt, valamint a Felügyeletet.
Lebonyolítás: A letétkezelő tevékenysége végzése során köteles visszautasítani a befektetési
alapkezelő által adott minden olyan megbízást, amely ellentétes a jogszabályokkal, illetve az
alapkezelési szabályzattal, és a befektetési alapkezelőt köteles a törvényes állapot helyreállítására
felszólítani. Amennyiben a befektetési alapkezelő nem tesz meg mindent a jogszabályoknak és az
alapkezelési szabályzatnak megfelelő állapot helyreállítása érdekében, úgy a letétkezelő
haladéktalanul értesíti a Felügyeletet.
Felelősség: A letétkezelő e törvényben foglalt kötelezettségeinek nemteljesítéséből adódó
károkért felel, az ettől eltérő kitétel semmis.