A kiíró nyilvánosan tesz közzé ajánlatot, v. felhívást, s a szerződést azzal fogja megkötni, aki a felhívására legkedvezőbb feltételekkel válaszol.
-    Alapulhat a kiíró elhatározásán, de gyakoribb, hogy tv. írja elő kötelezően a versenytárgyalás kiírását.
   -   A vesenytárgyalások esetén a részvétel lehetőségét bánatpénz fizetéséhez lehet kötni
 Bánatpénz: 
•	sikeres pályázat esetén az ellenértékbe beszámít,
•	 a szerződés meg nem kötése esetén elvész, 
•	sikertelen pályázat esetén visszajár

A vesenytárgyalás lehet:

a)	Árverés: - Az ajánlattevő vesenyezteti az árverésen résztvevőket és az árverés eredményeként létrejövő legkedvezőbb ajánlatot fogadja el.
                    - Hatósági árverés esetén ( pl. bírósági végrehajtásnál ) a vevő nem jogutódja az eredeti tulajdonosnak, eredeti módon tehermentesen szerez tulajdont.
                    - Nem - hatósági árverésnél a vevőjogutódja lesz az árverési értékesítőnek, tulajdonszerzése származékos

b)	Pályázat ( tender ): - Kiírása esetén a pályázat kiírója meghatározza az elérendő célt, s e cél megvalósításának módja a pályázattól függ.
                                     - A kiíró a számára a legmegfelelőbb pályázóval köt szerződést, de nem számít ajánlattevőnek, szerződéskötési kötelezettsége nincs.

3.)  Harmadik személy javára szóló szerződés: ( Ptk. 233. § )

A.	Fogalom - meghatározás: - a felek köthetnek olyan szerződést, mikor a szolgáltatást a szerződésen kivül álló ( 3. személy ) részére kell teljesíteni.
                                                 - a 3. személyt " kedvezményesnek" is nevezik. ( pl .ez a helyzet az életbiztosítás keretében, ahol a felet biztosító szerződésben meg kell nevezni azt a személyt, akinek a biztosítási esemény bekövetkeztekor fizetni kell. )

B.	Jogviszonyok: - A kedvezményező és a kötelezett jogviszonya: a fedezeti j.viszony, lényegében a felek szerződése;
                               - A kedvezményező és a kedvezményes jogviszonya az értékviszony ( Grosschmid "búvó ügyletnek" hívta ) , az értékviszony a kedvezményező és kedvezményes jogait és kötelezettségeit rendezi, lényegében azt szabályozza, miért kell a kedvezményesnek teljesíteni. ( pl. korábbi tartozás teljesítése )
                               - A kedvezményes és a kötelezett jogviszonya szolgáltatási viszony. Ez rendezi mit, s milyen feltételekkel kell a kedvezményesnek teljesíteni.

A 3. személyt értesíteni kell a javára kötött szerződésről. A teljesítést a kedvezményes visszautasíthatja. ( pl. életbiztosításnál ), ekkor a szolgáltatással a kedvezményező rendelkezik.

4.)  A szerződés fogalma: 

 - Két vagy több személy joghatást kiváltó egybehangzó akaratnyilatkozata.

A/13.  AZ AJÁNLAT FOGALMA ÉS SZABÁLYAI. ELŐSZERZŐDÉS

1)	Az ajánlat fogalma:

( lásd. A/12. tétel)

2)	Az ajánlat szabályai: 

Ptk. 211. § (1):  Aki a szerződés megkötésére ajánlatot tesz, ajánlatához kötve marad, kivéve, ha a kötöttségét az ajánlat megtételekor kizárta.
                   (2):  Az ajánlattevő kötöttségének idejét meghatározhatja. Ennek hiányában jelenlevők között v. telefonon tett ajánlat esetében az ajánlati kötöttség megszűnik, ha a másik az ajánlatot nyomban el nem fogadja. Távollevőnek tett ajánlat esetében az ajánlati kötöttség annak az időnek az elteltével szűnik meg, amelyen belül az ajánlattevő - tekintettel az ajánlatban megjelölt szolgáltatás jellegére és az ajánlat elküldésének módjára - a válasz megérkezését rendes körülmények között várhatta. Jogszabály az ajánlati kötöttség idejét eltérően szabályozhatja.
( lásd. még A/12. tételt )

3)	Előszerződés: ( PACTUM DE CONTRAHENDO )

•	A felek abban állapodnak meg, hogy egy későbbi időpontban kötnek egymással szerződést. ( ( Ptk. 208.§ (1) )
•	Az előszerződésből szerződéskötési kötelezettség keletkezik, így ha a felek nem kötik meg a szerződést, köztük ezt a bíróság létrehozhatja, s tartalmát megállapíthatja.
•	U.abban az alakban kell megkötni,mint a később létrehozandó szerződést. Így ha a tv. írásbeli alakot ír előszerződésre, az előszerződés is csak írásban érvényes.
•	Az előszerződésben a felek megállapodhatnak a későbbi szerződés lényeges tartalmi elemeiben, az előszerződést mellékkötelezettségekkel is erősíthetik ( pl. foglaló ).
•	Érvényesül a clausula rebus sic stantibus szabálya. 
•	Ha a felek azért nem kötnek végleges szerződést, mert v.milyen feltételnek még teljesülnie kell, és ez a feltétel nem teljesül, a felek a szerződésmegkötését megtagadhatják
/ Különbség a keretszerződés és az előszerződés között: a keretszerződésből nem következik szerződéskötési kötelezettség /

A/14.  JÓTÁLLÁS. SZAVATOSSÁG ÉS JÓTÁLLÁS

1)	Jótállás ( garancia ): (Ptk. 248. § )

•	A hibás teljesítés elleni védelem egyik eszköze.
•	Szerződésben vállalt kötelezettség, mely j.sz-n alapuló kellékszavatossági jogoknál           ( Ptk. 305-311. § ) nagyobb védelmet ad a jogosultnak
•	A jótállás annyiban szigorúbb a szavatosságnál, hogy a jótállás hosszabb időtartalmú, a kötelezettet bizonyítási többletterhek terhelik, ha ki akarja menteni magát a felelősség alól. A teljesítéskor meglévő hibáért a kötelezett minden körülmények között felel, ezért a jótállást kimentést nem tűrő objektív felelősségnek mondjuk.
•	A jótállás alapulhat szerződésen és j.sz.-n = Kötelező jótállás: - egyes tartós használatra rendelt termék esetén áll fenn.
o	időtartalma: 12 hónap
•	A jogosult a jótállási igényeit jótállási jeggyel érvényesítheti, mely az áru legfontosabb adatait, ill. a jogosultat megillető jogokat tartalmazza.
•	A jótállás akár szerződésen, akár j.sz.-n alapuló visszterhes szerződést biztosító mellékkötelezettség. A termelő u.is a termék árába előre beépíti a jótállás teljesítésének költségeit.
•	A jótállás kezdő időpontja a teljesítés ideje. Ha a termék hibája 3 hónapon belül jelentkezik,a jogosult kicserélést kérhet. Ha erre nincs lehetőség, a jogosult elállhat, ill. a vételár különbözetet elszámolással más típusú terméket kérhet csereként. A jótállási idő alatt a kijavítást kérheti a jogosult.
A jótállási idő eltelte j.vesztő határidő, nem vonatkoznak rá az elévülés nyugvásának, megszakadásának szabályai. A jótállási időn túl a termék által okozott kárért, a termelői felelősség szerint lehet kártérítést kérni.
A tv.-nek a szavatossági jogok gyakorlására vonatkozó szabályait a jótállási jogok gyakorlásánál megfelelően alkalmazni kell. ( lásd. még A/33. tétel= szavatosság )

A/15.  AZ ELÉVÜLÉS

A polgári j.viszonyokból pl. a szerződési j.viszonyokból származó igények érvényesítésénél fontos szerepe van az idő múlásának.
Az idő múlásainak a szerződésből származó igények érvényesítésére kétféle hatása van:
•	megszünteti az alanyi jogot, az igény érvényesíthetőségét. Ez esetben megszűnteti a jogot, beáll a jogvesztés;
•	nem szünteti meg az alanyi jogot, de kizárja azt, hogy a jogigényt állami úton lehessen érvényesíteni. Ez esetben beszélünk ELÉVÜLÉSről
Követelése elévül a jogosultnak, ha a j.sz-ban megállapított idő alatt nem érvényesíti a a szerződésből eredő igényét; alanyi joga megmard, de a követelés teljesítésére állami kényszert nem vehet igénybe. Vagyis, az elévült követelés nem szűnt meg; az önkéntes teljesítést nem lehet jogalap nélküli tartozás címen visszakövetelni, az elévült követelés beszámításra alkalmas. Az elévült követelés: NATURALS OBLGATIO egyik esete. (Ptk. 204. § )
A tv. bizonyos esetekben kizárja az elévülés lehetőségét; pl. tuljdonjogi igény nem évül el.

1)	Az elévülési idő:

A korábbi magyar magánjogban az általános elévülési idő 32 év volt, ezt a Ptk. 5 évre csökkentette.
  Ptk 324. § (1):  A követelések 5 év alatt évülnek el, ha a j.sz. másként nem rendelkezik.
                    (2): A főkövetelés elévülésével az attól függő mellékkövetelések  ( kamat, foglaló, bánatpénz, kötbér ) is elévülnek. A főköveteléstől független mellékkövetelések (pl. óvadék ) elévülése a főkövetelést nem érinti.
                    (3): A követelés elévülése az azt biztosító kézizálogból való kielégítést nem akadályozza.
A Ptk tartalmaz speciális szabályokat az elévülési időre, amelyek v. hosszabb v. rövidebb elévülési időt állapítanak meg, az általános elévülési időhöz képest.
Így pl.:
•	A bcs-nyel okozott kár esetén a követelés 5 éven túl sem évül el mindaddig, amíg a bcs büntethetősége el nem évül. ( Ptk. 360. § (4) )
•	A veszélyes üzem működéséből eredő károk megtérítésére vonatkozó igények 3 év alatt évülnek el ( Ptk. 345. § (4) )
•	A tartásdíjat, életjáradékot, baleseti járadékot 6 hónapra visszamenőleg lehet érvényesíteni. ( Ptk. 236.§ (3) )
•	A fuvarozási szerződésből származó igények 1 év alatt évülnek el. ( Ptk. 504.§ (3) )
Az elévülés kiterjed a jelzálogra és a kezességre.
Az elévülési határidők egy irányban kongensek; a felek általában hosszabb határidőt nem állapítanak meg. Rövidebb elévülési időt a tv.-ben meghatározottnál a felek előírhatnak.
Az elévülési idő a főszabály szerint akkor kezdődik, amikor a követelés esedékessé vált. Esedékes akkor lesz egy követelés, ha már bírósági úton érvényesíthető, vagyis az alanyi jog az igény állapotába került.
Így szerződések esetén az elévülés a teljesítési határidő lejáratának napján kezdődik.

2)	Az elévülés nyugvása és megszakadása:
 
A.	Az elévülés nyugszik: 
Ha a követelést a jogosult menthető okból nem tudja érvényesíteni.
A bírói gyakorlat szerint nyugszik az elévülés: ( a Ptk. nem sorolja fel az eseteket )
o	Ha a teljesítésre adott halasztás nyugvást eredményez;
o	A jogosult kártérítési követelését menthető okból nem tudja érvényesíteni addig,míg a kár összegéről nem szerez tudomást;
o	Az elévülés nyugváshoz vezet, ha a felek egyezségi tárgyalásokat folytatnak;
o	Nyugszik az elévülés, ha nincsen tv.-nyes képviselet, v. akadályoztatva van, v. érdekellentét van a tv.-nyes képviselő és a képviselt között
Az elévülés nyugvásának j.hatásai:
o	Ha az elévülési idő már eltelt, a nyugvást okozó ok megszűnésétől számított 1 évig a követelés érvényesíthető;
o	Ha az elévülési időből 1 évnél kevesebb van hátra, az elévülési idő az ok megszűnte után 1 évvel meghosszabbodik;
o	Ha az elévülési időből több mint 1 év van hátra, a nyugvás nem vehető figyelembe
Az elévülés nyugvásának joghatása, hogy meghosszabbítja az elévülési időt.

B.	Elévülés megszakadása:
Az elévülés egy adott időpontban megszűnik, és az elévülés újra kezdődik. ( Ptk. 327.§ (1), (2) )
o	Ha a jogosult írásban felszólítja a kötelezettet a teljesítésre;
o	A jogosult a követelést bírói úton érvényesíti;
o	A felek megegyezéssel módosítják a követelést;
o	A tartozást a kötelezett elismeri
o	Az engedményezésről való értesítés megküldése a kötelezettnek.

3)	Az elévülés hatása és érvényesítése:

Legfontosabb j.hatása, hogy az elévült követelést bírói úton nem lehet érvényesíteni.
 ( Ptk. 325. § (1) )
Az elévülés érvényesítése a kötelezett részéről történő kifogással történik.
A bíróság köteles figyelmeztetni a kötelezettet a kötelezettség elévüléséről.

A/16.  A TELJESÍTÉS MÓDJA

1)	Az együttműködési kötelezettség megnyilvánulása

A kötelezettség nevesített esetei a jogosultra nézve:

a)	Ptk. 283.§ (1): köteles a jogosult a szolgáltatást a teljesítést követően azonnal megvizsgálni, s ha ez hosszabb ideig tart, folyamatosan végezni. Ez a felek érdeke: - a jogosultnak azért, hogy a szolgáltatás hibái mielőbb kiderüljenek, így az igényeit gyorsan tudja érvényesíteni. – a 
Ha a jogosult a vizsgálattal indokolatlanul késik, ez a szerződésszegésből eredő igényeinek elvesztésével járhat.
b)	Ptk. 284.§ (1): A jogosult a teljesítéskor a kötelezett kérésére nyugtát köteles adni, köteles visszaadni a kötelezettségről kiállított kötelezvényt. A nyugta a teljesítés egyik bizonyítéka. A kötelezett a teljesítést megtagadhatja, ha a jogosult nem állít ki nyugtát, s  a nyugta adás elmulasztása a jogosulti késedelem egyik esete. / Ptk. 302.§ c. /
c)	A Ptk. a teljesítés módja körében szabályozza az átadás – átvétellel járó költségek viselését.
Eszerint az átadással járó költségek (csomagolás) a kötelezettet, az átvétellel kapcsolatosak a jogosultat terhelik (minőségvizsgálat). A nyugtaadás költségei főszabályként a kötelezettet terhelik.

 

2)	A dologszolgáltatások teljesítésének a módja:

I.	Általános szabályok:

/A Ptk. ezt nem tárgyalja külön, hanem a Ptk. különböző részein bukkannak fel./

A dologszolgáltatásokra vonatkozik a teljesítésre a 277. § (1) bek.ben megállapított általános szabály; „ A szerződéseket tartalmuknak megfelelően…. a megállapított mennyiség, minőség és választék szerint kell teljesíteni. „
A teljesítés általában nem lehet szerződésszerű, ha nem felel meg a szolgáltatás a j.sz.-ban előírt minőségi követelményeknek kivéve, ha felek kölcsönösen tudva, leszállított áron teljesítenek ilyen szolgáltatással.

II.	A minőség meghatározása:

Ptk. 288. §: Ha a felek a szerződés  fajta és mennyiség szerint megjelölt tárgyának a minőségét nem határozzék meg, a forgalomban a szokásos jó minőségű dolgokkal kell teljesíteni
Az ellenérték segít a minőség meghatározásánál, megállapításánál, ezenkívül megállapítható, hogy általában a „ középminőségnél „ jobb minőségű szolgáltatást kíván a gyakorlat. / A nemzetközi minőségi előírások kiszorítják a magyar jog követelményeit./

III.	A zártfajú szolgáltatás teljesítése:

A fajlagos szolgáltatás esetén nem fordulhat elő lehetetlenülés, így a kötelezett akár más forrásból is köteles beszerezni a teljesítendő dolgot.
Más a helyzet a zártfajú szolgáltatásnál; itt ha maga termelte dolog szolgáltatására vállalkozik a kötelezett, s ezt nem képes szolgáltatni, nem köteles ezt mástól beszerezni. De, ez nem zárja azt ki, hogy a kötelezettnek ne kelljen az okozott kárt megtérítenie.

IV.	Részteljesítés:

Ptk. 285. §: Ha a szolgáltatás osztható, a jogosult részteljesítést is köteles elfogadni, kivéve, ha a részteljesítést a szerződésben kizárta, v. a lényeges érdekét sérti.
Oszthatóság csak fizikai értelemben lehetséges; akkor áll fenn, ha a dolog részekre bontása nem jár a dolognak v. a részének elpusztulásával, értékének v. használhatóságának számottevő csökkenésével.
A pénzszolgáltatás mindig osztható, kivéve ha vevői v. eladói oldalon több személy szerepel.
Az oszthatatlan szolgáltatás esetén lehetőség van a részteljesítés visszautasítására.
A részteljesítés azzal jár, hogy a szolgáltatott rész esetén beáll a teljesítés, így a szerződésszegési j.következmények csak a nem teljesítésre állnak be. 

A/17. TÖBB ALANY A SZERZŐDÉSBEN.

1)	Kiindulópontok:

A szerződés alapesetében két alany szerepel; jogosult és kötelezett. Ma egyre gyakrabban jelennek meg . Ezzel tulajdonképpen a kötelmek hagyományos relatív szerkezete felbomlik.
Több személy szerepelhet a szerződésben u.abban a pozícióban, de többféle pozíció is lehet a szerződésben.

I.	Több személy u.abban a helyzetben:

•	Egymást váltva szerepel több alany a szerződésben engedményezés, tartozásvállalás, v. a felek halála esetén;
•	Egy időben szerepel a szerződésben több alany, ha több jogosult és kötelezett együtt kötötte a szerződést. Ezek jogosultsága – kötelezettsége lehet osztott, együttes, egyetemleges.

II.	Több alany különféle helyzetben:

Több alany különféle helyzetben szerepelhet önállóan és járulékos helyzetben.
•	Többféle önálló pozíció jön létre társasági szerződés, társasházalapító okirat esetén,ekkor az összes fél egymás irányában jogosult és kötelezett. Hasonló a helyzet a 3. személy javára szóló szerződések, ill. az utalvány esetén.
•	Járulékos pozíció esetén a kötelezett tartozásának biztosítására szerepel úgy további személy, hogy a kötelezettségének teljesítésére járulékosan, akkor kerülhet sor, ha a főkötelezett nem teljesít. ( pl. kezesség )

2)	Osztott, együttes, egyetemleges kötelmek:

I.	Osztott és oszthatatlan kötelmek többalanyúság esetén:

A többalanyú szerződések esetén a j.viszonyok aszerint alakulnak, hogy
a)	Osztható v. oszthatatlan szolgáltatásról van szó;
b)	Jogosulti v. kötelezetti oldalon szerepel-e többalanyúság.
o	Ha a szolgáltatás osztható, akkor osztott követelés v. tartozás keletkezik.
o	Ha a szolgáltatás nem osztható, akkor együttes v. egyetemleges követelés v. tartozás keletkezik.

II.	Osztott kötelem:

Keletkezik, ha egy osztható szolgáltatással többen tartoznak v. az osztható szolgáltatást többen követelik. Ebben az esetben minden jogosult csak az őt megillető részt követelheti, és minden kötelezettől csak a reá eső részt lehet követelni. 
Osztott kötelem esetén minden kötelezett csak az őt megillető kifogást hozhatja fel a jogosulttal szemben. Vagyis az egyes kötelezettek, ill. jogosultak által tett nyilatkozatok hatálya nem terjed ki a többi jogosultra és kötelezettre. Így az egyes kötelezettek, ill. jogosultak helyzete olyan, mintha külön – külön szerződési viszonyban állnak.

III.	Együttes jogosultság:

Több jogosultat megillető oszthatatlan szolgáltatásról van szó. Ez esetben a kötelezett csak az összes jogosulthoz együttesen teljesíthet.
Együttesség általában csak a jogosulti oldalon szokott előfordulni. Ha a kötelezett nem tud hibáján kívül v.mennyi jogosultnak teljesíteni, akkor bírói letéttel is teljesíthet. / ezt a bírói letétet bármelyik jogosult követelheti, feltéve ha a szolgáltatás tárgya alkalmas az e fajta teljesítésre /

IV.	Egyetemlegesség a jogosulti v. a kötelezetti oldalon:

Egyetemlegesség esetén a jogosulti és a kötelezetti oldalon is többen állnak.
Jogosulti egyetemlegesség:
Mindegyik jogosult önállóan is követelheti az egész kötelezettségnek az ő kezében történő egyszeri teljesítését, és ezzel a kötelezettség minden jogosulttal szemben megszűnik.
Kötelezetti egyetemlegesség:
Minden kötelezett az egész szolgáltatással tartozik, de ha bármelyikük teljesít, a többiek kötelezettsége megszűnik.

a)	Jogosulti egyetemlegesség:

Megkülönböztetjük a jogosultak és kötelezett viszonyát ( külső viszony ),és a jogosultak egymás közötti viszonyát ( belső viszony )
Külső viszony jellemzői:
•	Bármelyik jogosult követelheti a teljesítést;
•	Bármelyik jogosultnak történő teljesítés megszünteti a kötelezettséget;
•	Bármelyik a teljesítésre kiható jogi tény és nyilatkozat kihat a többi jogosultra is ( pl. késedelem, felmondás );
•	Az elévülésnek v.mennyi jogosulttal szemben be kell következnie, hogy j.hatása érvényesüljön;
•	Ha v.melyik jogosult pert indít a kötelezett ellen, a per j.erős befejezéséig a kötelezett nem köteles egyetlen jogosultnak sem teljesíteni;
•	A bekövetkező j.következmények objektív hatályúak; vagyis az egyes j.cselekmények automatikusan kihatnak v.mennyi jogosultra.
Belső viszony:
•	A jogosultak között elszámolási j.viszony jön létre.
•	A jogosultak közötti j.viszony ( szerződés ) dönti el milyen arányban osztják meg maguk között a szolgáltatást.

b)	A kötelezetti egyetemlegesség:

Ptk. 337.§ (1): Egyetemleges kötelezettség esetében minden kötelezett az egész szolgáltatással tartozik, de amennyiben bármelyikük teljesít, v. a kötelezettséget beszámítással megszünteti, a jogosulttal szemben a többiek kötelezettsége is megszűnik.
A jogosult kötelezetti egyetemlegesség esetén követelheti:
•	Az összes kötelezettől az egész szolgáltatást;
•	Egy kötelezettől v. néhány kötelezettől az egész szolgáltatást;
•	Felosztva a kötelezettektől a szolgáltatást.
A kötelezettek egyetemlegessége fennáll oszthatatlan szolgáltatás esetén,
Osztható szolgáltatás esetén, a j.sz. v. a felek szerződése alapján.
A j.sz.-ban meghatározott kötelezetti egyetemlegesség esetei:
a.	a szerződési jogban
-	készfizető kezesség esetén 
-	a megbízó és megbízott felelősségénél
b.	a polgári jog más területein
-	több személy együttes károkozásánál
-	örököstársak felelősségénél a hagyatéki tartozásokért
c.	a társasági jogban
-	a közkereseti társaság tagjainak és a Bt. Beltagjainak felelőssége a társaság vagyonát meghaladó tartozásért. 

A kötelezettek belső j.viszonya:
Ha v.melyik kötelezett teljesít, a j.viszony megszűnik, s a teljesítő kötelezett társaitól megtérítést követelhet. Ez esetben a kötelezettek közötti j,viszony szabja meg egymás között, milyen arányban viselik a kötelezettséget. Pl. kétség esetén a kötelezettség egyenlő arányú.
 Kötelezettek külső j.viszonya: mindegyik kötelezett az egész szolgáltatással tartozik, de ha a jogosultat bármelyikük kielégítette, a j.viszony megszűnik.
-	Objektív hatálya: vagyis minden kötelezettre kiterjedő hatálya van a jogosult kielégítésének és szerződésszegésének, a kötelezett részéről a jogosult késedelmének.
-	Szubjektív hatálya: csak egyes kötelezettekre kiterjedő hatálya minden más ténynek.
Pl. ha a követelés v.melyik kötelezettel szemben elévült, erre a többi kötelezett nem hivatkozhat. 

A/18.  A SZERZŐDÉS ÉRVÉNYTELENSÉGE. ÉRVÉNYTELENSÉGI OKOK.

1)	A szerződések érvénytelensége:

A szerződés v. más j.ügylet érvénytelen, ha olyan tv. Által meghatározott súlyos hibában v. fogyatékosságban szenved, amelynek következtében nem alkalmas a felek által célzott j.hatás előidézésére. Az érvénytelen szerződés rendelkezik formálisan a szerződésekre előírt általános követelményekkel ( kellékekkel ), de valamely érvényességi kellék hiánya, v. hibája folytán nem képes betölteni célját.

2)	Az érvénytelenségi okok:

Lehetnek:
-	a szerződési akaratban;
-	a szerződési nyilatkozatban;
-	célzott j.hatásban megnyilvánuló fogyatékosságok.
a.	Szerződési akarat fogyatékossága:
A szerződő felek cselekvőképessége v. a szerződés megkötésére irányuló akarat hiányzik. ( pl. a tévedés, megtévesztés, fenyegetés, kényszer v. színlelt ügyletkötés )
b.	Alaki hibák köre:
Amikor a tv. a szerződés érvényességét alaki szabályok írásbeli forma betartásához köti és a felek a jogügylet megkötésekor figyelmen kívül hagyják az alakszerűségi előírásokat.
c.	A szerződés tartalmi, joghatásbeli hibái:
Ide tartoznak a tilos és lehetetlen szerződések, ahol a felek által célzott jogi hatás hibája vezet a jogügylet érvénytelenségére.
Az érvénytelenségi oknak a szerződés megkötésekor kell fennállnia. Nem releváns az érvénytelenségi ok, ha a szerződés megkötése után következett be. ( pl. ha a cselekvőképes személy utóbb cselekvőképtelenné válik ) 
(lásd. Még A/26.tétel!!!!!!!)

A/19. A HATÁLYTALANSÁG FOGALMA, HATÁLYTALAN SZERZŐDÉSEK.

Ptk. 228. § (1): Ha a felek a szerződés hatályának beálltát bizonytalan jövőbeni eseményektől tették függővé / felfüggesztő feltétel /, a szerződés hatálya e feltétel bekövetkeztével áll be.
                   (2): Ha a felek a szerződés hatályának megszűntét tették bizonytalan jövőbeni eseménytől függővé ( bontó feltétel ), a feltétel bekövetkeztével a szerződés hatálya megszűnik.

 Az érvénytelen szerződéstől meg kell különböztetni a hatálytalan szerződést.
A hatálytalan szerződés bizonyos esetben érvényesen létrejön, de utóbb bekövetkezik egy olyan esemény, mely hatálytalanná teszi a szerződést.
•	Lehetséges, hogy a felek a szerződés megkötésekor felfüggesztő feltételhez kötik a szerződés hatályosulását. Ebben az esetben a szerződés csak a feltétel bekövetkeztekor lesz a hatályos.
•	Előfordul, hogy 3. személy jóváhagyása szükséges a szerződés létrejöttéhez
•	Lehetséges, hogy a szerződés csak a 3. személy irányában lesz hatálytalan, ha pl. a szerződő fél rosszhiszemű volt, a szerződésből ingyenes előny származott.

A/20. A LEHETETLENÜLÉS. JOGKÖVETKEZMÉNYEK.

1)	A lehetetlenülés fogalma, esetei:

•	Ha a szolgáltatás a szerződés megkötése után bekövetkezett okból nem teljesíthető, lehetetlenülés következik be.( meghiúsul a szerződés ). 
•	A lehetetlenülés megkülönbözendő a lehetetlen szolgáltatástól; ez utóbbi esetben a teljesíthetetlenség már a szerződéskötéskor is fennállhat, így semmis szerződésről van szó.
A szerződések lehetetlenülésének okai:
a)	Fizikai lehetetlenülés: - esetén a szolgáltatás tárgya megsemmisül, elvész, elpusztul
-	alapvetően az egyedileg meghatározott szolgáltatás, kár esetén bír jelentőséggel
-	a fajlagos szolgáltatás általában nem lehetetlenülhet fizikailag;
-	a zártfajú szolgáltatásnál akkor következhet be lehetetlenülés, ha a zárt fajba tartozó és a teljesítéshez szükséges mennyiségű szolgáltatás nincs.
b)	Jogi lehetetlenülés: - akkor következhet be, ha a szerződés megkötése után keletkezett j.sz. alapján tilos a teljesítés.
                                                                    - Bekövetkezhet államigazgatási határozat alapján
c)	Érdekbeli lehetetlenülés: - esetén csak rendkívüli nehézségek, áldozatok alapján lehetne teljesíteni, s ezt a kötelezettől elvárni nem lehet. ( pl. árvíz hozhat létre ilyen helyzetet )
d)	Gazdasági lehetetlenülés: - rendkívüli gazd-i körülmények között állhat be.

2)	Jogkövetkezmények:

-	Objektív
-	Felróható lehetetlenülés.

a.	Objektív lehetetlenülés jogkövetkezményei: 
A szerződés megszűnik.
 Ptk. 312. § (1) : Ha a teljesítés olyan okból vált lehetetlenné, amelyért egyik fél sem felelős, a szerződés megszűnik. A teljesítés lehetetlenné válásáról tudomást szerző fél haladéktalanul köteles erről a másik felet értesíteni. Az értesítés mulasztásából eredő kárért a mulasztó felelős.
Ha a szolgáltatás tárgya senkinek fel nem róható okból megsemmisül, a jogosult nem követelhet teljesítést, s a tulajdonos viseli a kárveszélyt. ( pl. a bérelt autó megsemmisül )

b.	A kötelezettnek felróható lehetetlenülés:
Esetén a jogosult teljes kártérítést követelhet.
Ptk. 312. § (2): Ha a teljesítés olyan okból vált lehetetlenné, amelyért a kötelezett felelős, a jogosult a teljesítés elmaradása miatt kártérítést követelhet.

c.	A jogosultnak felróható lehetetlenülés:
Ebben az esetben a kötelezett szabadul a tartozás alól és kártérítést követelhet. A kötelezett így követelheti a szereződés megkötéséből erdő kárát v. az elmaradt vagyoni előnyt is.
Ptk. 312. § (3): Ha a teljesítés olyan okból vált lehetetlenné, amelyért a jogosult a felelős, a kötelezett szabadul a tartozás alól, követelheti kárának megtérítését.

d.	Residuum és Surrogatum:
Előfordul, hogy lehetetlenülés esetén maradvány ( residuum ) áll elő ( pl. roncsautó ), v. a kötelezett kárpótlást ( surrogatum ) kap.(pl. biztosítási összeg, kártérítés ).
Ilyenkor a jogosult a maradvány, ill. a kárpótlás átengedését követelheti az ellenszolgáltatás arányos része ellenében.
Ptk. 312. § (6)

                                    
A/21. A SZERZŐDÉSSZEGÉS FOGALMA.

Minden olyan magatartás, körülmény és állapot, amely a szerződésbe ütközik, ellentétes a szerződés tartalmával és sérti v.melyik félnek a szerződésben védett jogait.

A szerződés a felek érdekeinek kielégítésére irányul. Ha a j.szerű szerződést nem teljesítik szerződésszerűen, a jog szankciókkal segíti, kikényszeríti a felek érdekeinek védelmét.
A szerződésszegés esetén a p.j. szankciókat alkalmaz, a szerződésszegő féllel szemben, a jogosult érdekeinek védelmére. 

( lásd még A/32, 37, 38 tétel!!!!!!!!!)

A/22. A JOGALAP NÉLKÜLI GAZDAGODÁS.

•	Kötelemfakasztó tényállás
•	Szubszidiárius helyettesítő jellegű; általában csak akkor lehet megállapítani a felelősséget, ha más kötelem alapján lehet.
•	Általános szabályt alkot meg, mert a Ptk. e körben nem emel ki tényállástípusokat.
•	A kártérítési kötelezettség alapja e körben nem jogellenes magatartás, hanem a jogcím nélküli gazdagodás teljesítése.
Ptk. 361. § (1): Aki másnak rovására jogalap nélkül jut vagyoni előnyhöz, köteles azt az előnyt visszatéríteni.
Jogalap nélküli gazdagodás elemei:

a.	Vagyoni veszteség az egyik félnél, vagyoni előny a másik félnél.
A vagyoni veszteség bekövetkezhet a meglévő vagyon csökkenésével, de lehet elmaradt vagyoni előny is.
A gazdagodás, a vagyoni előny is lehet bármiféle vagyonszaporulat, v. jogszerzés.
b.	A vagyoni előny leggyakrabban tartozatlan fizetésben nyilvánul meg v. okafogyott szolgáltatásban.

A jogalap nélküli gazdagodó visszatérítési kötelezettsége attól függ, hogy a gazdagodás megvan-e a visszaköveteléskor:
a)	Ha visszaköveteléskor megvan a vagyoni előny, a gazdagodó köteles visszatéríteni,
b)	Ha elesett a gazdagodó a vagyoni előnytől, akkor áll fenn a felelőssége, ha
•	Számolnia kellett a visszatérítéssel v. felelőssége megállapítható a gazdagodás megszűnéséért,
•	Rosszhiszeműen jutott a gazdagodáshoz.
E körben helye lehet az ügyész indítványára az állam javára való marasztalásnak akkor, ha a gazdagodást tilos v. jóerkölcsbe ütköző módon a visszaigénylő idézte elő.
Az életfenntartásra adott szolgáltatást ( pl. tartásdíj ) csak akkor lehet visszakövetelhető, ha:
•	A j.sz. így rendelkezik,
•	A juttatáshoz b.cs. útján jutottak.

A/23. A SZERZŐDÉS ALAKJA. A SZERZŐDÉS MÓDOSÍTÁSA. EGYEZSÉG.

1)	A szerződés alakja:

Ptk. 216. § (1): A szerződést j.sz ellenkező rendelkezés hiányában akár szóban, akár írásban lehet kötni. A szerződési akaratot ráutaló magatartással is kifejezésre lehet juttatni.

 (lásd. A/12. tétel !!!!!!!!! Szóbeli úton, ráutaló magatartással, írásbeli alak ….)

Az írásbeli szerződéseknek / okiratoknak / 3 formája lehetséges:
a)	Egyszerű okirat írásban tartalmazza a szerződés lényeges tartalmát, az okirat megszületésének helyét, idejét, s a szerződő felek aláírását.
•	PED XXV: / az LB. Polgári elvi döntése:/ részletesen felsorolja az ingatlan átruházási szerződések tartalmi kellékeit.
•	A Ptké. I. 38.§ (2): írásbeli formának tekinti a távirati úton és a telexváltás útján létrejött szerződést. / ez nem vonatkozik az email-re./
b)	A minősített okirat az ellenkező bizonyításig teljes bizonyítékul szolgál arra, hogy a kiállítója az abban foglalt nyilatkozatot megtette, elfogadta, ha: pl.
•	Ezt saját kezűleg aláírta, v.
•	2 tanú az okiraton aláírásával igazolja, hogy a kiállító a nem általa írt iratot elöttük aláírta
•	A kiállító aláírását közjegyző v. bíró hitelesítette…..
c)	Közokiratot a közjegyző, bíróság v. más hatóság megszabott alakban állítja ki, mely teljes bizonyító erővel bír.
A tv. bizonyos esetekben közokirati formát ír elő.
A meghatározott írásbeli forma megsértésének következménye általában a szerződés érvénytelensége. Más szabályok vonatkoznak azonban a tv. által előírt írásbeli alakszerűség megsértésére,mint a felek által kikötött írásbeli alakra; Ptk.217 § (1,2 )
Ptk. 218. § (1): Ha a j.sz. v. a megállapodás írásbeli alakot rendel el, a legalább a szerződés lényeges tartalmát írásba kell foglalni.
                   (2): Ha az írásbeli alakot a j.sz. rendeli, és a szerződő fél nem tud v. nem képes írni, a szerződés érvényességéhez közokirat v. teljes bizonyító erejű magánokirat szükséges.
                   (3): Ha jsz. v. a felek megállapodása a szerződés érvényességét megszabott alakhoz köti, az ilyen alakban kötött szerződés megszüntetése v. felbontása is csak megszabott alakban érvényes. A szerződésnek a megszabott alak mellőzésével történt megszüntetése v. felbontása érvényes, ha annak megfelelő tényleges állapot a felek egyező akaratából létrejött. 

2)	A szerződés módosítása:

A szerződési szabadság elve alapján a felek szabadon határoznak a szerződés tárgyáról, tartalmáról, j.címéről. (Ptk. 200. §) Ez a szabadság megilleti a feleket a szerződés megkötése után is; egyező akarattal módosíthatják a szerződés tárgyát, tartalmát, j.címét is.

A.	A szerződés tárgyának módosítása:
	
Gyakran előfordul, hogy a felek, más szolgáltatással váltják fel a szerződésben meghatározott tárgyat, szolgáltatást más típussal váltják fel. (pl. pénz helyett értékpapírral v. más dologgal teljesítenek).
Erről az alapesetről szerződési szabadság elve alapján a Ptk. nem is rendelkezik.
A Ptk nevesített esetei a szerződés tárgyának módosítása körében:
•	Alternatív obligatio esetén (Ptk. 230. § = vagylagos szolgáltatás) a szerződés tárgyaként eredetileg több szolgáltatást jelölnek meg a felek, mely a választás jogának gyakorlása után egy dologra koncentrálódik.
•	A hibás teljesítés bizonyos esetében a jogosult kicserélést kérhet 
•	A felek  kivételesen, bíróság útján a tartási szerződést életjáradéki szerződéssé változtathatják.

B.	A szerződés tartalmának módosítása:

Közös megállapodással módosíthatják a felek az ellenértéket (csökkentés, emelés), megállapodhatnak részletfizetésben, de módosíthatják a teljesítés helyét, idejét, módját.
Ez a lehetősége fennáll a bíróságoknak is pl. tartós j.viszony esetén, ha fennáll a clausula rebus sic stantibus esete.

C.	A szerződés jogcímének módosítása. Tartozáselismerés:

Gyakori, hogy a felek a vételártartozást kölcsönné alakítják át. Hasonló a helyzet váltó kiállítása esetén; ha a felek v.mely tartozásról váltót állítanak ki, az eredeti jogcím megszűnik, s a váltó újabb jóhiszemű megszerzőivel szemben jogcímmentes a szerződés.
/ itt kell említeni a tartozáselismerést, mely ugyan a jogcímet nem változtatja meg, de a bizonyítási terhet megfordítja./

3)	Az egyezség:

Ptk. 240. § (3): A szerződést egyezséggel is lehet módosítani. Egyezség esetén a felek a szerződésből eredő vitás v. bizonytalan kérdéseket közös megegyezéssel úgy rendezik, hogy kölcsönösen engednek egymásnak. (e szakaszok az ún. anyagi jogi egyezségről szólnak)
Az anyagi jogi egyezség elemei:
•	A felek szerződéses kapcsolatában vitás v. bizonytalan elemek vannak,
•	Vitatott v. bizonytalan elemeket közös megegyezéssel úgy rendezik, hogy 
•	kölcsönösen engednek egymásnak.
Az egyezség:
•	A szerződésmódosítás sajátos, külön nevesített esete.
•	Ahogy a szerződés, úgy az egyezség is megtámadható, melyre alapvetően megtévesztés, fenyegetés, kényszer, uzsora, értékaránytalanság miatt kerülhet sor.
•	A szerződés módosítása egyezséggel megszakítja az elévülést
•	Meg kell különböztetni az anyagi jogi egyezségtől a csőd és felszámolási eljárás során kötött egyezséget, ill. az eljárásjogi egyezséget.

A/24. SEMMISSÉG. SEMMISSÉGI OKOK.

Ptk. 234.§ (1): A semmis szerződés érvénytelenségére – ha a tv. kivételt nem tesz – bárki határidő nélkül hivatkozhat. A semmisség megállapításához külön eljárásra nincs szükség.

A súlyosabb fogyatékosságok önmagukban ipso iure kiváltják az érvénytelenség jogkövetkezményeit.= ezt nevezzük semmisségnek, azaz feltétlen, abszolút érvénytelenségnek.
Lehetőség van arra, hogy a sérelmet szenvedett fél megállapításra irányuló keresetben kérje a bíróságtól a semmisség megállapítását.

1)	A jogügyletek semmisségének okai:

A.	A cselekvőképesség hiánya v. korlátozott volta:

A magyar jogban a cselekvőképtelen által tett v. elfogadott j.nyilatkozat semmis. 
Kivéve: a mindennapi életben tömegesen előforduló, különösebb megfontolást nem igénylő ügyletek köre, ha azokat azonnal teljesítették.
Ugyancsak semmisek a korlátozottan cselekvőképes személyek azon j.ügyletei, amelyek túlterjednek a korlátozottan cselekvőképes személy által érvényesen köthető ügyletek körén.
A relatív semmisség elvét fogadja el a Ptk. a cselekvőképesség hiánya v. korlátozottsága  miatti semmis szerződések esetében. 
A relatív semmisség lehetővé teszi